— 18 — 
A fennebbi sorok bevégezte után alkalmam lévén 
még Isaszeg, Kóka és Monor környékét is beutazni, 
egyben az ottani földtani viszonyok közlését is ide csa¬ 
tolom. 
Ezen környék földrajzi tekintetben az előbbiben leirt 
területtel szoros összeköttetésben lévén, földtanilag is csak 
ennek folytatását képezi. Orographiai tekintetben szintén 
valódi dombvidék. 
E tájék alkotásán csak a diluvium és alluvium vesz 
részt, s mig az első lösz, homok és agyag által képvisel¬ 
tetik, az utóbbi a nagy mennyiségben fellépő futó-homok 
valamint a patakok mentében eléforduló lerakodásokban 
találja képviselőit. 
Párhuzamosan a korábbiban már felemlitett Aszód, 
Valkó, Zsámbok és Dány vidéki löszszel, Isaszeg tájékáról 
szintén egy lösz-vonulat húzódik Úrin és Gombán át 
délkeleti iránynyal, körülbelől egy mérföldnyi szélesség¬ 
gel , s azon csekély lösz előjövetel, melyet már Mogyo¬ 
ród és Eóth vidékéről emliték , csak is ezen hatalmas 
lösz-vonulat előőrsét képezi. 
A lösz nagyon homokos , s átmenetek homokba 
gyakran észlelhetők. Kifejlődése hatalmas, úgy hogy 
Gombán 5—6 ölnyi magasságú falakat is képez. 
A negyedkori homok, mely sok helyt agyagos, szin¬ 
tén nagy elterjedést nyer. 
Gödöllőről körülbelől' 3 / 4 mérföldnyi szélességgel 
húzódik a fennemlitett két lösz terület közt Kókán és 
Szecsőn át, utóbbi két helyen egyszersmind futó-homokká 
válván. 
Rendesen mélyebb szintet foglal el mint a lösz, 
úgy hogy általában alant fekszik a homok, felette pedig 
a lösz. 
Monor, Péteri és Gyömrő környékén ismét nagy ki¬ 
terjedést nyer a homok, és Gyömrőtől keletre szintén 
futó-homokot képez. Ez utóbbit illetőleg végre meg 
kell jegyeznem, hogy e területen szintén, úgy mint Gö¬ 
döllő és Aszód vidékén, délkeleti irányban halad. 
