32 
A. A pereeseni Ungh völgye és a Ruske Bistre melletti 
Gyil-germcz közt elnyúló szirt-hegység. 
B. Az Ungh felső folyásának hómmoJckö-hegysége , a szírt- 
vonulattól északra és. nyugotra. 
C. Az Ungh közép folyásának mindkét oldalán elterülő 
trachyt-hegység. 
II. alatt: 
A. A Latorcza folyó nyugot-keleti folyásától délre. 
a) A Király-Helniecz mellett emelkedő andezit-hegyek 
b) A kaszonyi rliyolithdombsor. 
c) A mándoki homokhalom-vidék. 
B. A Latorcza és az Ungh folyók közti terület 
C. Az Ungh alsó folyásától északra. 
Az emlitett szirtvonuiatnak iránya NyÉNy—KDK és alig 
2'/ g mértlöld hosszú s az eocán kárpáti hommokkőből bukkan 
ki. Ennek igen részletes betárolása és geographiai tagolása után 
a rétegzeti és tektonikai viszonyok iratnak le. — A szirthegy- 
ségek összetételében szereplő rétegek és kőzetek általában véve 
a következő 5 csoportba sorolhatók : 
1. A tulajdonképi szirthegyeket- és szirttorlatokat képző 
kőzetrétegek csoportja. 
2. Az egyes szirteket körülövedző rétegek csoportja. 
3. A szirtterületeket határoló rétegeknek csoportja. 
4. Az áttörő kőzetek csoportja. 
5. A szirthegység födő rétegeinek csoportja. 
Ezen kőzetcsoportok minden kárpáti szirtterületeu többé 
kevésbé meg vannak, s köztük kiválóan az áttörő kőzetek csoportja 
az, mely gyakran hiányzik. 
1. A szorosabban vett szirtek anyaga uralkodólag szilárd 
mészkövekből áll, mert azok élesen körvonalazottak és kilépők. 
Képviselve következő képletek vannak : Inas, Dogger és Maim. 
a) A Lias csak egy helyeu, Benjatina me lett lép ki cse- 
ély területen, mely vagy barna, kovasavdús, kagylós törésű 
oltos mészkövekből és világos szürke törékenyebb, mállva kissé 
m 0 mokos, mészmárgákból áll. A mészkőben találtatott: Arietite s 
sp . {cf. rotiformis) Avicula ( cf. oxynoti) és apró Brachyopoda 
nyomok. 
A világosszürke mészmárgák íauoája gazdagabb ; találtat¬ 
tak benne: Arietites sp. (a falcaries-hez rokon), Avicula inae- 
qaivalvis, sima Veden cf. sepultus, Cardium sqo, Leptaena sp., 
Thecidia (cf. jurensis), SpirifeJr cf. villosus, Terebratula tripli- 
cata (juv.), ler. cf. furcillata. 
Ezen fauna után a rétegek alsó lias korúak s valószi- 
nüleg mélyebb szintet képeznek, mint a Tátra északi mészövé¬ 
hen kifejlődött Amm. raticostatus szintje. 
