35 
C) Az JJng közép folyásának mindkét oldalán elterülő tra- 
chythegység. 
A trachythegység három geographiai c-oportra oszlik, me¬ 
lyeknek közös anyaga, íöldtani korát tekintve, a fölemlített eocán- 
hejységhez így csatlakozik : 
I. Harmadkori kitörési tömegek, melyeknél legelőször is 
szembeötlik, hogy ezeknek fő gerinczvonala nem esik össze az 
összes hegység ÉNy—DK. csapásával ; a kitörési anyag tehát kü¬ 
lön ■ ált, a főcsapadékot különböző szögek alatt metsző mellékha- 
sadékokon tódult a felületre. 
A kitörési anyag korviszonyai és petrograpbiai tulajdonságai 
szerirt nagyban és egészben következőképen tagolható: 
1. Augit-andesit a főkőzet, s korra nézve az első ; főválto¬ 
zatai ; a) öreg kristályos kőzetek porphyrdad szöveghez való haj¬ 
lammal ; b) Apró ktystályos kőzetek, legjobban kifejlődvék; c) 
Salakos-likucsos sejtes kőzetek, fekete vagy kékes szürke alap¬ 
anyaggal, kristályos andesit,tömegeket, folyamokat vagy takarókat 
(Decken) képeznek, tehát régi lávának tekintendők, d) Perlites és 
sphaerulithos kőzetek, de igen alárendeltek az andesitos kőzetek¬ 
ben. e) Tömött v. krypto-krystályos változatok, kisebb tömegek¬ 
ben elég gyakoriak. 
2. J rachyt ugyanazon föllépési alakban és igen hasonló 
kőzettani szerkezetben lép föl, mint a vissegrádi és váczi hegység¬ 
ben, s St. szerint Sanidin-Oligoklastrachytok; itt is kiválasztja a 
vörös trachytokat. 
3 Rhyolith tömegesen csak Szerednyétől északra lép ki; kü¬ 
lönben csak tuffjai által árulja el magét. 
II. Harmadkori üledékes kőzetek. Ezek köz 1 uralkodók: 1) 
brecciák és tuffok, melyeknek elterjedése általános. Korukra nézve 
szét nem különíthetők, petrograpbiai szerkezetükre nézve 4 főty- 
pust különböztet meg: a) sötétdurva au desit-brecciák, b) tarka 
durva trachyt brecciák és conglomeratok ; c) világos, lágy breccia- 
nemü tuffok, homokos és földes tuffrétegek, melyekben a már Kreutz 
által leírt vasérczek (Lásd a „Eöldt. Közlöny" IX sz. 222.1. ki¬ 
vonatát) Ungvárit és opálok találtatnak ; d) fehér rhyolithos tuffok. 
2. Harmadkori tályagrétegek csak szórványosan lépnek fel, Ung- 
várnak északkeleti végén egy ásott kútból kékesszürke sovány, 
könnyen széthulló tályag került ki meglehetős sok növénylenyoma¬ 
tokkal, melyek Stur D. által meghatároztatva a következők : Equi- 
setum Braunii Ung. sp. Populus latior Al. Br., Salix variáns 
Goepp., Carpinus grandis Ung., Platanus aceroides Goepp., Iuglans 
tephrode* Ung., mely növényekből a tályagnak a congeria-képlet- 
hez tartozása világos. 
