11 
quarztól indul ki, és elterjed szabálytalan sugarakban oly 
módon, liogy ezek a felső és alsó rétegbe nem mennek át, 
banem csak saját rétegök határai között maradnak, de itt 
a réteg síkjában az elterjedés túlnyomó. 
Kis nagyításnál (45) a csiszolatlan háromféle szövetű 
hely tűnik ki : a barnás szövetű sphaerolitliok keresztmetszete, 
az ezek közti hely, és végre egy harmadik, a melyben a 
lithoidit-tömeg ment a sphaerolithoktól. Ezen példány és az 
döbbeni között különbség van: a sphaerolitliokban a fekete 
vonalak itt csak részben egyközesek, többnyire görbültek, 
vagy egészen hiányoznak. A világos anyagban a sphaerolitliok 
között fluidál rajz látható. Keresztezett nicolok között a sphae- 
rolitkok dendrites rajznak és gyengén, — míg a közbülső világos 
anyag határozottan anisotrop. A lithoidit, vagyis a trachy- 
tos felsit sugaras, anisotrop-halmazokból áll, a melyek egy 
átlátszó, isotrop-alapanyagból váltak ki. A földpát és quarz 
csak mint romok vehetők ki. 
17. Lithoidit , fekete. SzántóTohaj-Hegyalja. 
Makroskoposan plauparallel fluidál-szövet. Orthoklas, 
plagioklas, quarz és biotitból romok többnyire a világos 
csíkban és avval egyközesen letelepülve; vannak azonban 
kivételek úgy az irányra mint a rétegre nézve is. Kereszte¬ 
zett nicolok között a sötét rétegeken kevés, a világosakon 
több fény hat át. Nagy (700) nagyításnál a sötét csikók¬ 
ban sűrűn látni barna és fehér mikrolitokat összekeverve 
fekete, sötét ásványporral egy gyér isotrop alapanyagban. A 
világos csikókban egy kékesfehérnek feltűnő isotrop-anyag 
(tán kovasav ?) és kel} énként kaematitos pikkelyek vannak. 
18. Lithoidit, veres. Szántó, Tohaj-Hegyalja. 
Makroskoposan plauparallel fiuidal-szövet, mit a mikros- 
kop alatt a világosabb csíkokban a longulitok és az azokhoz 
tapadó globulitok jól feltűnővé tesznek. A sötétebb csíkok 
szövete olyan, mint az döbbeni példányban. Földpát, quarz 
és biotitból csak romok. A világosabb csíkokban az ural¬ 
kodó átlátszó, összevisszarepedezett, szintelen alapanyag iso¬ 
trop, és valósziníileg későbben beszüremkezett kovasav. 
