15 
a gyakran mutatkozó mezecskék amphibolos szögkülönbsé¬ 
gei jellegesek; a biotit is néha igen nagy, oP szerint nem, 
de a főtengelylyel egyközösen egy nicollal épen úgy sötéte¬ 
dik el, mint az ampbibol. Quarz ritka és csak apró sze¬ 
mekben jön elő, melyek a polárisait fényben jól feltűnnek. 
Alapanyag krystályos-szemcsés. 
30. Anorthit-trachyt, semivitreux. Bor ács, dél-Serbia. 
Barna alapanyagból plagioklas van túlmennyiségben 
nagyobb és apróbb krystályokban kiválva; utána jön a vi¬ 
lágoszöld s csaknem szüntelen augit. Helyenként magnetit 
szemek által, mintha elpusztult krystályok (amphibol? bio- 
tít ?) körvonalai volnának kimutatva. Magnetit. 
A magyarországi és a serbiai példányokból kitűnik, 
hogy a különböző trachyttypusok hasonló elegyrészekkel 
jönnek elő mind a két helyen; a magyarországiaknál bőven 
vannak képviselve még a legérdekesebb módosulatok is, t. 
i. a rliyolithos és a quarzitos. 
Vegyesek. 
St. J. — Termésarany a gotthardi c s i 11 á m p a 1 á b a n. 
A gotthardi alag’utban, Airolo felőli nyílásától 500 m.-nyire, egy acsil 
lámpalát átható mészpát-éren csekély számú termésarany-lemezkéket 
találtak. Ezen előjövetel egyelőre nem hozható összeköttetésbe az alpesek 
egyéb arany-előjövételeivel. A legközelebb fekvő aranylelhelyek, a Sim- 
plon-on és a M. Rosától délre fekvő völgyekben,a piemonti gneiszhegységhez 
tartoznak, mely utóbbi a gotthardi tömeghegységtől, a Val Bedrcttő mész- 
csillámpalaitól és a Nufeu-ek által különittetik el. Az ezekben előforduló 
arany nincs is tisztán kiválva vagy mészpáton felnőve, hanem vas- 
kénegben behintve (Mitth. d. Bern. nat. Ges. 1875.) 
St. J. — V a 1 ó d i szénkorszakbeli nummulit. B r a d y- 
nak, ki nem régen Skót-országban az alsó szénkorszakbeli mészkőben egy 
nummulitalakú foraminiferát fedezett föl és azt Archaeodis cus 
Karreri-név alatt irta le, újabban sikerült a belgiumi mészkőben egy 
valódi szénkorszakbeli nummulinát: Nummulina p r i s ti na Brady 
constatálui, mely ezen nem harmadkon képviselőihez egészen hasonló 
(N. Jahrb. f Min. Geol. u. Palaeont. 1875 ) 
