29 
10. Csillámpala van a felületen. 
Ezen átmetszetben is hiányzik tehát az I. átmetszet 
kövületdús rétegeinek csoportja, mig az alsó és a felső kö- 
viiletment rétegcsoportok a hatalmas serpentinfekvettel kép¬ 
viselve vannak. 
Atmetszet a Dumhova völgyén fel a gerincig. 
(Beocsin és Rakovác közt.) 
Itt is csak a neogen-rétegek alsó határánál kezdem 
az átmetszetet. 
1. Sárgásszürke agyagmárga a bádeni tályag fora- 
miniferáival. Az érintkezési határ a mélyebb rétegekkel gö- 
rély által el van födve. Jó mélyen már benn az erdőben fel 
van tárva. 
2. Sötétszürke a g y ag p a 1 a és palás agya g, utóbbi 
helyenként homokos. Az agyagpalában ugyanazon anyagú, 
de tömöttebb gumók zsirfényű felülettel. Hasonlítanak az 
agyagos gömbvaskövekhez, de nem azok, mert töm. csak 
2’7, az agyagpaláé pedig 2'56. Az összes kőzetek sósavval 
pezsegnek, de az keveset old csak fel belőlük; tehát a 
szénsavas mész mennyisége nem tetemes. 
A palás agyagban egy haslábú puhánynak igen hiá¬ 
nyos kőbelét találtam csak, mely egy Turritella sp. egy 
tekervényéhez hasonlít. Sajnos, hogy a miatt semmi követ¬ 
keztetésre nem használható fel. Ezen agyagpala mindenesetre 
igen emlékeztet a culmpalákra, de épen nem különbözik 
azon agyagpaláktól és palás agyagoktól sem, melyek a 
cserevici patakban kétségtelenül a gosauképlethez tartoznak. 
3. Csillám dús szürke homokkő jó darabig föl¬ 
tárva. 
4. Feketésszürke, py rittartalmú, lágy, palás 
agyag kis darabig a felületen, határán 8—10 méter ma¬ 
gas fok következik, melyen a patak lezuhog. Ezen palás¬ 
agyag is pezseg sósavval, tehát mésztartalmú. 
5. Serpentinbrecci a. Szögletes serpentindarabkák, 
szürke és fehér magnesiamészszel szorosan összeforrva és 
kékes chalcedoncrektől áthatva, mi által a kőzet tarka 
