33 
pala-, homokkő- és conglomerat-rétegek nagy része inkább 
a krétaképlethez, mint a kőszénkorszaki culmholz sorolható, 
mely utóbbi nézetnek Wolf H. bécsi osztály-geolog' adott 
kifejezést jelentéseiben. *) Tovább folytatandó igen részle¬ 
tes és beható vizsgálatnak a feladata, ezen kérdéses réte¬ 
geknek hovátartozását biztosan megállapitani, s a kutatásra 
első sorban a Dumbova völgyét ajánlhatom, hol a homokos, 
palás agyagban legalább egy T u r r i t e 11 a sp. nyomát ta¬ 
láltam már, mely reményekre jogosit, hogy szorgalmas 
utánjárással többre is akadhatni. Lássuk most a beocsini 
új átmetszetben fölhozott érdekes kőzetet. 
Enstatit-olivin -kőzet a Mermer-hegyről Beo- 
c s i n n á 1. 
A kőzetnek előfordulási körülményeiről szólván, még 
annak kőzettani leírása van hátra. 
A kőzet sötétszürke, aprószemű, csillámló alapanyagból 
áll, melyből zöldesbarna, gyöngyfényü, szálkás- és rovatos- 
lapu kristályszemek látszanak csupán kiválva. Ezen kristá¬ 
lyos szemek közt a legnagyobbak csak 5 m.m. hosszúak 
és 3 m.m. szélesek, közel épnégyszöges alakúak, de az 
alapanyaggal szorosan összeforrvák s egyenetlen szélnek. A 
hasadási szögek a lapok szálkássága miatt meg nem mér¬ 
hetők pontosan, de közel épszögüeknek látszanak. A kőzet¬ 
ből kiválasztva szálkái áttetszők, piszkos-sárgás vagy zöl¬ 
des színűek. Apró szálkái a Bunsen-lángban hosszabb izzi- 
tás után sem olvadtak meg. Az éles szálkák az üveget 
gyengén karcolták. Mindezekből ítélve, ezen ásványos kivá¬ 
lást enstatitnek találtam, a mit a górcsővi vizsgálat 
csak megerősített. Mennyisége elég tetemes, a kőzetnek min¬ 
den törési lapján elég sűrűén van kiválva s a csiszolatból 
is ítélve, az egész kőzetnek legalább is 1 h 0 ~ed részét 
képezheti. 
A kőzet maga igen szilárd és szívós, mivel kalapács¬ 
osai igen nehezen volt idomítható, a földpátot jól karcolja, 
*) Verkandl. dér k. k. geol R. Anst. 1861—62. 158. 1. és 
1870. 213. lapon. 
