37 
vezni. Legközelebb áll hozzá a 1 h e r z o 1 i t h-nevű, a 
Pyrenaeusokban elterjedt kőzet; de ebben diopsid is ki van 
mutatva, mig a mi kőzetünkben ez hiányozván, helyette 
kaolinra emlékeztető anyag van jelen ; ha azonban csak az 
olivin-ensfatit- és picotitra fektetünk súlyt, úgy bátran nevez¬ 
hetjük a mi kőzetünket is Iherzolithnak, mely már 
serpentinbe megy által. 
Ezen kőzetnek felfedezése a Frusca Gora serpentinjének 
belőle való képződését kétségen kívül helyezi. Tudvalevőleg 
az enstatit víznek fölvétele által átmegy bastitba, az o 1 i v i n 
pedig serpentinbe; s tényleg a Frusca Gora serpentinje tele 
van zöld bastitlevelkékkel, a mint azt már korábbi jelenté¬ 
semben kimutattam. Nincsen azonban kizárva azért, hogy 
gabbroféle kőzetek is eredményezhettek serpentint, annál in¬ 
kább nem, mivel a déli lejtőn gabbronak jelenlétét is kimu¬ 
tattam. További részletes kutatásnak lesz feladata, ezen ser- 
pentinesedő olivin-enstatit-kőzetnek több leihelyét is föltalálni. 
Emlitém a Dumbova-völgyi átmetszet értelmezésében, hogy 
ott is megvan, csakhogy ott még nagyobb fokban van 
serpentinizálva; s természetes is, hogy az átmetszeti tagok 
egész sorozatának meg kell lenni, ha másutt nem, de bizo¬ 
nyosan a beocsini völgyben. 
Dolerites phonolith Rakovác és Ledince 
vidékeiről. 
Az akadémiában megjelent erre vonatkozó értekezé¬ 
semhez kiegészítésül a következőket írhatom még ezen kő¬ 
zetre vonatkozólag. 
Fölemlitém ezen értekezésemben mind azon helyeket, 
hol hasonló kitörési kőzeteket feltaláltam; most álljon itt 
azoknak rövid leírása. 
1. A rakováci p'atakban kilépő felső telér¬ 
nek (V. átmetszet 9. sz.) kőzete. A kissé mállott 
kőzetnek alapanyaga tömött, sárgásszürke ; belőle kiválvák: 
a) Hasadékos, üveges sanidin, egész 6—12 □ mm.-nyi 
táblákban, ritkábban 2 QJ decm.-nyi karlsbadi ikrekben is; 
b) 5—6 mm. hosszú és 1—2 mm. széles fekete, fényes 
4 
