39 
fűzöld augi t, meglehetősen sok fahéj barna b i o t i t és 
amphibolnak csak nyomai, végre m a g n e t i t-kris- 
tályok elég sűrűn. 
Ugyanazon kúpon valamivel mállottabb példányokat is 
gyűjtöttem, melyek egészen a rakováci patak mállott kőze¬ 
téhez hasonlók, a mennyiben ebben is több a m p b i b o 1 
és igen kevés b i o t i t mutatkozik a sanidinnak hasonló 
mennyisége mellett. 
3. Az 0 s t r a G 1 a v i c a hátsó kúpjának kő¬ 
zete. Az erősen mállott kőzetnek alapanyaga piszkos sár¬ 
gásszürke, földes; kiválva látni: a) meglehetős sok s a n i- 
d i n-táblát, elég amphibol-augi t-oszlopkát és igen 
kevés biotitet. Sósavval a kőzet helyenként pezseg 
kissé. 
A ledincei patak nyugoti ágában talált görélyek kül¬ 
lemben és ásványos összetételben mitsem különböznek a 
rakováci dolerites pkonolithtól. 
4. A rakováci patak nyugoti ágában, a 
Stolice-hegy keleti lejtőjén szintén találtam ha¬ 
sonló eruptív-kőzetnek darabjait. Valószínű tehát, hogy ezen 
hegyen is létezik annak egy kitörési pontja. 
A legiidébb darabnak ibolyás-sziirke, tömött alapanya¬ 
gában ritkásan kiválva a) apró és közepes sárgásfehér 
földpátkristályok; b) félig mállott, részben fénylő 
amphibol - augi t-oszlopkák és c) b i o t i t-pikkelykék 
is látszanak. Tömötts. 2’59. 
Górcső alatt szürkés, áttetsző alapanyagában kaolin- 
opacit- és ferrit-pontocskák sűrűén elhiutvék, itt-ott nephe- 
1 i u r e (?) utaló épnégyszögű hosszmetszetek is föltűnnek. Ke¬ 
resztezett nikolok közt az alapanyag fölváltva sötét és vilá¬ 
gos foltocskák mozaikja gyanánt tűnik fel, tehát minden¬ 
esetre kristályos és kettőstörő, mint a többi dolerites phouo- 
lithé. Kiválva láthatók: a) nagy s a n i d i n-metszetek; b) 
nehány nagy plagiokla s-metszet is; c) rozsdabarna 
anyaggá mállott amphibol- és augi t-metszetek és töre¬ 
dékek ; d) nehány b i o t i t-metszet, és e) m a g n e t i t-kris- 
tályszemek meglehetős bőven. Sósavval megcseppentve a 
4 * 
