40 
földpátok hasadékaiban és a mállott augit- és amphibolok- 
ban élénk pezsgés elárulta a c a 1 c i t jelenlétét. 
Ugyanitt más külemfi darabokat is talál¬ 
tam. Hamúsziirke, tömött és mállott alapanyagban láthatók: 
a) kaolinná vált középnagyságú testszinű í ö 1 d p á t k r is¬ 
tái y o k sűrűn, és apró, zöldes, félig mállott au gi t-tűcskék 
ritkábban kiválva. A kőzet tömöttsége: 2’61. 
Górcső alatt az alapanyag itt is apró, szabálytalan 
kerületű, egymással összefolyó, kettősen törő ásványok mo¬ 
zaikja, melyből közelebb meg nem határozható ka öli nos 
f ö 1 d p á t, fűzöld, gyengén kétszinű a u g i t, sok m a g n e- 
tit és ferrit kiválvák. Sósav alig idézett elő pontonként 
pezsgést. 
Egy harmadik, igen mállott darab végre piszkos sár¬ 
gásbarna, tömött alapanyaggal és ebben ritkásan elszórt apró 
fehér, fénylő s a n i d i n-kristálykákkal, félig mállott apró 
amphibol-augit-tűcskékkel és nehány bio tit-pikkelykével 
bir. A kőzet helyenként pezseg sósavval. 
Ezen mállott példányok külemben mindenesetre elütnek 
kissé a részletesen leirt rakovác-pataki főkőzettől; lényegben 
azonban ezek nem tarthatók más kőzetnek, mint phono- 
litlmak. 
5. Kaptam végre nehány darab hasonló kőzetet Popo- 
vich S. újvidéki tanártól a Ledince mellett fekvő „Zovin 
dol“-tóI, hol azt kőbányában törik s útkavicsolásra fölhasz¬ 
nálják. Ezeknek rövid leírását is itt adom. 
A legüdébb darabnak túluralkodó hamúszürke, tömött, 
fénytelen alapanyagában kiválvák; a) apró és közepes s a- 
n i d i n-táblácskák; b) a m p h i b o 1-a u g i t n a k fekete, fénylő 
oszlopkái; c) néhány biotit-pikkelyke és d) titauitnak 
egy x / 2 mm. hosszú, mézsárga kristálykája sanidinba nőve, 
mely színe, fénye és jegecalakja által azounal fölismerhető 
volt. Sósavval erősen pezseg. 
Sajátságosak benne a mogyorónyi kristályos kiválások 
is, melyek szemcsés sauidinból és ebbe nőtt csinos arn- 
phibol-oszlopkákból állanak. A kőzet tömöttsége 2d)9. 
Górcső alatt szürkés, áttetsző, elmosódott kristályos 
