10 
menni látjuk, világos jeleiil annak, hogy a sphaerolithok az 
üveganyagban megindult krystályodásnak utóbbi terményei. 
Alig vau rhyolitlijaink között tudtomra példány, a mely 
az üvegtelenedés illustrátiójára alkalmasabb volna, mint ez. 
Yogelsang, kinek az ő megkeresésére Tokaj-Hegyalja rhyo- 
lithjaiból több példányt küldöttem, fönebb emlitett munká¬ 
jában egy eliez hasonlót leír Tolcsváról (147. 1. 16. táb. 1.), de 
az korántsem oly szép és jellemző, mint a szántói Sátorhegy - 
ről való. 
15. Sugaras, bojtos sphaerolithok, obsididn nélkül. Olasz- 
Liszka, Tokaj-ITeggalja. 
A kőzet magában tekintve annyiban hasonlít az élőb¬ 
bemhez, hogy szintén íöhlpát vágyjquarztól kiindulva spliae 
rolithok képződtek ki, de először azok sugarai nem tom¬ 
pán gömbszeriien, hanem finom bojtokká elágazva végződnek, 
másodszor az obsidián-alapanyag helyett lithoidit van. 
47-szeres nagyításnál a barna sphaerolithokon keresz¬ 
tül fekete vonalak látszanak keresztül húzódni, a melyeknek 
egyközessége az egész sphaerolith-anyagra általános. Két 
sphaerolith közötti világos alapanyagban azon fekete vona¬ 
laknak folytatása olykor megvan, de gyakrabban áll azon 
eset, hogy azok itt meggörbiilést vagy megszakadást szen¬ 
vednek. Vogelsangnak előbb enditett rajzában, a tolcsvai 
példányban ezen fekete vonalak szintén le vannak írva. Ke¬ 
resztezett nicolok között a sphaerolithok részben nem átlát¬ 
szók, részben egy kissé áttetszők, ellenben a világos alap¬ 
anyag anisotrop. Földpát és quarz csak romjaikban tűn¬ 
nek fel. 
16. Sugaras sphaerolithok•lithoiditban. Tolcsva, Tokaj-Hegg- 
alja. 
A kőzet magában planparallcl szerkezetű rhyolith, mely¬ 
nek egyes rétegei különféle módosulatot árulnak el, némely ré¬ 
teg alapanyaga már egészen lithoidittá változott, másnál liyalin, 
de a melyben az átmenet a krystályos állapotba megindult, 
és pedig sphaerolith-alakban. Gyakran látni, hogy ezen át¬ 
változás a praeexistált elegyrészek még megmaradott magvá- 
ból, leginkább földpát (orthoklas és oligoklas ), ritkábban 
