nagy tévedésnek mondja szerző, ha valaki azt hinné, hogy vagyontalan 
gyarmatosok által lehetne a magyar síkságot könnyen mivelni. A gaz¬ 
dasági javulás a medence szélétől és a hozzá közelfekvő nagybirtokok¬ 
tól kell, hogy folyjon és központ felé futva, befelé hatoljon. A vaskapu 
földtani alkatának ismeretére támaszkodva, szerző azon nézetben van, 
hogy a magyar Dunának a Baziás-orsovai szoroson át csak felszíni víz¬ 
tömege foly a Daco-mysiai medencébe, nem pedig a pannoniai meden¬ 
cének iszonyú talajvíz-folyama is. Kérdés tehát, mi lesz azon víztöme¬ 
gekből, melyek medencéjükben bezárva maradnak ? Erre vonatkozólag 
is ad a szerző szellemes felvilágosítást. Miután e talaj-viztömegek egyen¬ 
súly-tüneményei korántsem oly természetűek, hogy a hegyifolyókkal 
hydrostatikai összefüggést árulnának el, lefolyásuk sincs feltartóztatva, 
hanem csak számtalan hasadékban és kőzetrepedésben vannak eloszolva, 
melyeket a harmadkori rétegekben és azok alatt töltenek meg. Habár he¬ 
lyenként is, az utóbbiak korántsem tökéletesen és mindenhol áthalla- 
nok, nem hiányzik itt-ott temérdek érhasadék, melyen át a viz a 
mélységbe juthat. Mély kerüléssel csak egy kis része jön föl ismét a 
fölszinre, hogy körútját újra kezdje. A budai, nagyváradi, hévvizi, har¬ 
kányi és nehány csekélyebb mérvben meleg forrás képezi szűkebb 
határolásban e medence egész hévkiucsét. De a talajvíz főtömege ol- 
dólag is hat, a szerző nézete szerint, a mélység alpesi rétegeire, hol a 
sziklanemek átváltoztatásán szüntelen működik; s ezen okok hatásának 
tulajdonítja a Jászság és Kúnság földrengéseit. 
J. B — M. 0. Silvestri. — La dissociationchi- 
mi q u e e t les phénoménes volcaniques. (Revue scientifique 
de la Francé et de 1’ étranger. No. 24. Paris, 11. Déc. 1875.) 
Silvestri úr az izzó lávának hatását a vele érintkező gázokra ta- 
núlmányozván, egy oly anyagot állított elő, melyet egy az Aetna láváin 
talált hasonló kinézésű anyaggal azonosítania sikerült. Az új ásvány 
vegyalkata Fe 5 N 2 vagyis 90, 859 Fe és 9. 141 N. — Alaktalan pik¬ 
kely vagy kéreg gyanánt rakódik le a friss lávák felületére. — Színe 
szürke, lémfényű, delejes; fajsúlya 3. 147 . A levegőn könnyen uráliik cl, 
főleg meleg vízgőzzel érintkezve. 
Az anyag synthesise, vagyis mesterséges vegytani előállítása mu¬ 
tatja, hogy ezen vaslégeny az ammóniák- és a sósavgázos egyidejű vagy 
egymásutáni hatása által az izzó lávákon képződik. Silvestri úr e célból 
tett kísérletei még egyéb, a vulkáni kitörések chemiájára nézve érdekes 
eredményekre vezettek! Kimutatta ugyan, hogy az izzó láva nagy ineny- 
nyiségű légenygázt képes lekötni, miáltal a vulkáni termények között 
5 * 
