88 
quarcszegény, csillámnélküli anyagból áll, mely polyeder- és 
gömbös elválással bir; ellenben ez mindenütt palás, réteges, 
quarc és csillámban gazdag és többnyire világosabb színe¬ 
zetű anyagból áll. Nagyrészét agyag-csillámpala és gneiss- 
féle tömegek alkotják, melyben az átnézeti térképen a Radna 
és Sólymos közt syenitnek jelölt helyen egy gneiss-granit 
lép elő és folytatólag a diorit helyén több változattal a Ko- 
nop fölött emelkedő D eb el 1 a-Glo r a hegyig terjed, Radnától 
a Maros-völgyből látható következő ormokat képezvén: 
Capu Zsirnovi 592. 5 m., Gioka Magara 619. 2 m., De- 
bella-Gora 561. 7 m. — Ez nagyban tömeges, de a csillám el¬ 
helyezésénél fogva gyengén a palás szövegbe hajló, mely a 
kisérő agyag-csillámpáiéval párhuzamosan lejt. Ezen gránit- 
kőzet a pala csapásirányában K-Ny (csekély éjszaki és déli 
elhajlással) terjed ki; és rajta kívül ugyan ily irányban 
amphibolos quarc- és csillámszegény kőzetek is nagy szám¬ 
mal fordulnak elő a phyllit közt, részint betelepedéseket, ré¬ 
szint telepteléreket (Lagergang) alkotván. 
A Debella-Grorától keletre a gránitszerű kőzet 
megszűnik és a palás anyag lesz túlnyomó, mély itt a Hegyes 
és Drocsa között mély nyerget képez, a Berzova-patak és a 
Csiger völgyei közt a Maros és Fehér-Kőrös igen alacsony 
vízválasztóját (285—300 m.) alkotván, dacára egyes diorit 
és qnarcit telepeinek. Ezen nyergen a diluvium vizei is köz¬ 
lekedtek, melyek jelenlétét az említett vízválasztón hatalmas 
durva helyi-kavics és babércben (Bohnerz) dús, homokos agyag- 
föld-telepek bizonyítják, mely utóbbiak különösen a Maros 
és Bega-völgyben is ugyanily magasságig a diluvium lerako¬ 
dásait jellemzik. 
Ezen depressió okozza azt, hogy a széles Fehér-Kőrös- 
völgyből, honnét a gerinc látható, a Hegyes 806. fi m. 
és Drocsa 840.. m. mint külön hegytömegek tűnnek elő, me¬ 
lyek az alacsony nyereg két oldalán hirtelen több mint 
500 m.-el emelkednek ki. / 
A főtömeg teliátjegeces palákból áll, melyek déltől éj¬ 
szak felé övszerüen kiterjedő változatokat mutatnak; a grá¬ 
nit közelében egész a Drocsáig talk-tartalmu, ólomszürke 
