89 
agyagcsillámpáin (phyllit) települ, helyenként erős gyűrődés¬ 
sel. Ebben egyebek mellett a Drocsa déli lejtőjén egy 
szép turmalin-gránit tör elő; és Paulisnál az említett gneiss- 
gránit egy sarkot szigetel el e phyllitből, mely át meg át van 
hatva a diorit és gránit elágazásaitól. Az úgy név. paulisi 
szoros gyönyörű föltárásokat tüntet elő ezen felette megza¬ 
vart és helyenként elváltozott, de átlag jól rétegezett palá¬ 
ban, melyen előbb a diorit teleptelérekben tőik át, majd a 
gránit képezett számos elágazást, melyek fehér anyaga há¬ 
lószerűén emelkedik ki a könnyebben elmálló sötét dioritból. 
E helyen t u r m a 1 i n, a m p h i b o 1, e p i d o t, c h 1 o r i t, 
csillám és ealcit nagyobb jegecekben kifejlődve lelhető, 
sőt haematit és chalkopyrit-darabokra is akadtam. 
Az amphibol, turmalin és epidot különösen gyakori, a 
phyllit kisebb-nagyobb, igen elmálló, felsítleneséket zár ma¬ 
gába, melyek magva rendesen a két első ásványfaj jegeces 
anyagából áll. Ezen előjöveteleket C o 11 a úr is tárgyalta x ) 
és nehány rajzot is közölt e helyről alább idézett munkájá¬ 
ban. Ezen viszonyok Gyorok és Kuvin mögött ismétlődnek 
és Radnától a gneisz-gránit az elváltozott phyllit egyes foszlá¬ 
nyait zárja magába. Azonkiviil ezen szürke agyag-csillám- 
pala különböző nagyságú quarc-lencséket sőt tömböket tar¬ 
talmaz telepszerűen, melyek az elmálló, laza kőzetből kimo¬ 
satva, mint hófehér tömbök hevernek a felületen és völgyek¬ 
ben. Ezen quarc lencsék és padok gyakran, főleg Berzova 
és Dumbrovitza környékén calcittal társulva egy haematit- 
féle ércet vezetnek. 
Kovasinc felé a phyllit valódi csillámpalába megy át, 
mely a Hegyes felé kiékül, és a világosi várhegytől a He¬ 
gyesig, innét a bogyestyi völgyig egy szilárd, pados csillám- 
pala terjed el, mely nagy quarc-kíválásain ismerhető föl. 
Körülbelül e kettő határán több helyen a csillámpala szemcsés 
mészkő rétegeket foglal magába és ezekkel változik, ilyet 
figyeltem a kiadóvai völgyben, Aranyág közelében a Verfu- 
9 Cotta u. Fellenberg Erzlagerst. Unganis u. Siebenbürgens 1862. 
