Varnika-hegytetőn és a bogyestyi völgyben. Jellemző, hogy 
ezek a csapásirány vonalában fordulnak elő. Hasonlót tanú¬ 
sítanak azon rézércek (chalkopyrit, azurit, malacbit, stb.), 
melyek Kovasinc, Aranyág és Dundnál a csillámpalában 
calcit, (piarc és talk által kisért szabályos teleiteket képez¬ 
nek, ott, hol a csillámpala a legtöbb zavarodást mutatja. 
Hihető, hogy eme krystályos palák által elfoglalt területen 
egyes övék élesen elkülöníthetők lesznek, melyekben talán 
korkülönbséget is sikerűiéiül megállapíthatni, mihelyt több 
adat és anyag lesz e helyről összegyűjtve. 
Ezen palatömeg állandó K-Ny. csapásiránynyal és déli 
dőléssel bir, ennek megfelelőleg ott, hol a tömeges kőzetek 
nem lépnek előtérbe, délfelé lapos lejtőket képez és a Fehér- 
Kőrös felé meredek hegyoldalakban végződik; e mellett azon¬ 
ban Kresztaménes és Felménes völgyei fenekén a neogen 
rétegek alatt is még csillámpala fordul elő. A Fehér-Kőrös 
jobb oldalán Déznától keletre a Moma hegy phyllitje a He- 
gyes-Drocsáéval megegyező, csapás és dőlésirányban úgy 
mint anyagra nézve is, úgy hogy e két palatömeg összefüg¬ 
gésben látszik lenni. Ezen őspala elterjedését ekként a 
Hegyes és Drocsából a Momán át egész a Biharig követ¬ 
hetni, melynek ez déli övét képezi egész Vidráig, az Ara¬ 
nyos-völgyben. 
Eme két őstömeg közé szorítva vonul végig a hegység 
sediment, lerakodása mely telepedése és tagozatában még sok 
fölfedezni valót rejt magában. Atalánosságban ez két jól el¬ 
különíthető övből áll: a krystályos palával mindenütt a kö¬ 
vületeik által jól jellegzett gosaurétegek határosak Lippá- 
tól Madrisestyig; mig a nagyobb rész mint úgynevezett (ré¬ 
gibb) kárpáthomokkő a tömeges és aphanitszérű diorittal 
érintkezik; ennek települési viszonya azonban a gosauréte¬ 
gek és diorit felé távolról sem oly egyszerű, minőnek az az 
átnézeti térképen előtűnik és milyennek az ecsetelve Ion a ). 
A kárpát-homokkő és mészkő szirtjei. 
Vastag, kékes szürke, csillámdús homokkő-rétegek és 
i Jahrb. d. g. R. a. 1873. 23. k. 109. 1. 
