94 
márga- és homokkő-palával vannak környezve, melyek azon¬ 
ban itt alárendeltebben jelentkeznek. Ellenben egy jól réte¬ 
gezett sötétbarna kovagos és vasdús agyagkővel vannak a 
mészkövek érintkezésben, mclylyel — lehet hogy az itt lé¬ 
tező nagyobb redők következtében — váltakozni látszanak. Ezen 
sajátszerű kőzet több helyen mangánércet vezet, melyet Bu- 
csáván jövedelmes bányászat aknáz ki. 
Ezen kovagos, tömör 0. p8 —9. 10 m. vastag rétegek, 
azonfelül legtöbb helyen az egész öv hosszában a diorittal 
érintkeznek, és pedig oly módon, mintha ennek feküjét ké¬ 
peznék , a Kaprutza-grosi délfelé vezető oldalárkokban a 
diorit ezen sötét határozatlan-nevű rétegek fölé nyomul; 
nagy gyűrődések következtében lehetséges az, hogy ezen 
régi anyag, mely gránit-áttörésekkel bir, és Stur vélemé¬ 
nyével egyezőleg itt is az őspalákkal egyidősnek lesz tekint¬ 
hető 1 j, ily zavargást tüntet elő. Még egy körülményt 
kell felemlítenem, mely ezen mészkövek rokonságát az er¬ 
délyi érchegységben előjövőkével látszik bizonyítani, ez ama 
mandolaköves tufákban rejlik, melyek Bucsáva körül és a 
zöldesi völgy hátterében a mészkövekkel szoros összefüg¬ 
gésben állanak; itt ugyanoly tufaszerű anyag mint Mez- 
Dorgosnál mandolaköves tufákkal váltakozik, az utóbbiak a 
mészkő darabjait és a sötét, tömör, kovagos kőzet töredékeit 
is zárják magukba, és az említett zöldesi völgy fenekén 
egy nagyobb kiterjedésű porphyr-tömeg felett telepednek; 
ez egy felsites, vörösszürke alapanyagú kőzet, melyben szép 
plagioklas-földpátok vannak kifejlődve. 
Futó kirándulásban oly zavargások mellett, minők itt 
uralkodnak, bizonyosságot mindezen különnemű anyag egymás¬ 
hoz való viszonyáról nem szerezhettem, azért az egyszerű felem¬ 
lítésre kell egyelőre szorítkoznom. Noha főfigyelmemet azon 
gyér kövület-zárványokra fordítám, melyeket a szírieket al¬ 
kotó mészkövek vezetnek; a szarukő-kiválások mellett ugyanis 
az elmállott felületek bivalvák átmetszetek is elég gyakran 
mutatják, mindamellett felismerhető alakokat csakis a Verfu- 
Pojeni-csúcson sikerült föllelnem. E helyen nerineák nem 
*) Jahrbucli d. k. k. g. R. A. 1868. 18. k. 478. 1. 
