9G 
csakhamar diluvial kavics és ÍŐsznemü agyag-föld alatt tűn¬ 
nek el, mely vastagságuk méretét nem engedi megállapítani. 
Ezen rétegek csapása itt az őspalákkal párhuzamos 
ÉK-i, dőlésük É. 160° D. irányban 8—10°. Ez képezi a 
gosau-rétegek egyedüli előjövetelét a hal parton. A jobb 
parton a csapásirányban, a felemlítettel ferdén szemközt, 
teljesen azonos telepedésben a kárpát-homokkőből álló milo¬ 
vai előhalomig ugyanazon sárga homokkövek fordulnak elő, 
ezekben nagy kőbányák vannak, hóimét a vidék, főleg Arad 
városa, faragott épületanyaga kerül ki. 
Odvostól már tanulságosabb a település; a régi tem¬ 
plom mellett éjszaknak nyíló völgyben közvetlen a végső 
házak megett ilyféle rétegsor van feltárva: 
phyllit, diorit-teleppel, grauwackeszeríx quarcit, palák¬ 
kal a fedüben. 
1 m. durva, szennyes és csomós mészkő, rosszul meg¬ 
tartott korallokkal. 
5—G m. csomós, hullámos, szürke homokkő nagy le¬ 
gömbölyített, meszes quarc-homokkő-darabokkal, sárgán el- 
mállva. 
10 m. kékes-szürke, fölfelé sárgás, szabálytalanul palás, 
homokos márga, mely telve van kövületekkel. A gyakoribb 
alakok ezek: l ) 
Phyllosmilia (Placosmilia) cimeiformis M. Edw. et H. 
Trochocyathus sp. 
Placosmilia Parkinsoni Edw. et H. 
Trochosmilia sp. 
Cyclolites macrostoma Reuss. 
„ discoidea Blv. 
„ scutellum Reuss. 
Caprina aeguilloni Broun. 
Ostiea vesicularis Lám. 
Limopsis calvus Sow. 
Cardium productum Sow. 
Turitella cf. Fittoniana Miinst. 
') A marosvölgyi gosaurétegek faunáját egy külön dolgozatban 
legközelebb szándékozván tárgyalni, az egyes leihelyek teljes köviilet- 
sorozatát abban fogom közzétenni. 
