98 
kiékiilni és a szennyes csomós mészkövekkel összekötve lenni 
látszik. Ez vékony szén- telepekkel bir, melyre költséges, de 
leménytelen kutatások végeztettek. 
A Valye- Ivornie és Valye-Konopului közti árok bir 
itt legtöbb érdekkel, miután itt a csomós, szennyes 
mészkövek jobban kifejlődve fordulnak elő ; ezek a szénnyo¬ 
mok felett 40—42° déli dőléssel kékes-szürke, igen homokos 
változatban egy törésben föltárvák, melyből kísérletként 
mészégetéshez hordták az anyagot; az árok fenekén levő bá¬ 
nyák telvék kövületekkel, melyeket a kőtörésből is szed¬ 
hetni. Különösen óriás rudisták gyakoriak. 
Hippurites cornu vaccinum Bronn. 
,, cf. dilatatus Defr. 
Caprina Aguilloni d’Orb. 
Cyclolites elliptica Lám. 
Thamnastrea cf. confusa Reuss stb. 
A föltárás nem mutatja a rétegek biztos határát, nagy 
vastagság azonban e rétegeknek nem tulajdonítható, melyek 
a fedüben itt is'mint Odvosnál csomós, kékes-szürke, sárgán 
elmálló homokkőbe mennek át. 
A konopi fő völgy és Valye Urtroi közti hegy nyelven 
már zavartabb települési viszonyokra akadhatni, a mennyi¬ 
ben itt a kárpát-homokkő tagjai érintkeznek a gosau réte¬ 
gekkel és ezek azon csillámpala-részlet zavart rétegei közé 
vannak beékelve, mely Konop és Berzova közt a Gosau ré¬ 
tegek folytonosságát megszakítja; az V. átmetszet tünteti elő 
eme viszonyokat, mely a Valye urtroi jobb oldaláról 
van véve. 
A hegynyelv elejét csillámpala zavart rétegei teszik, 
melyek közt grauvakkeféle quareit-fekvetek vannak és egy 
diorit tömzs (?) és elágazásai is észlelhetők. A 70 — 73° délnek 
lejtő phyllittel, látszólag ennek fekiijében, vörösbarna pala¬ 
agyag érintkezik tetemes zavargás- és gyűrődéssel; ez egész 
a gerincig ér, mely itt nyerget képez. Följebb az árokban 
mindig meredek déli dőlésű, palás, kékesszürke homokkő, 
