105 
Ezek tapasztalataim, melyeket a Hegyes-Drocsa gosau- 
rétegeiről gyűjtők. Ez utóbbiak Lippától Madrisestyig, csekély 
megszakítással mintegy 47 kilométernyi hosszban nyúlnak el, és 
azok vastagságát az egyes tagok egybevetésével körülbe¬ 
lül 170—200 m.-re lehetne becsülni. 
Ezen nagy kiterjedésű gosaurétegek tanulmányozásánál 
természetszerűleg fölmerül a kérdés, minő viszonyban állanak 
ezek a közelben létező, hasonnemű, többi telepekhez ? Eltekintve 
a Fekete-körösvölgyi felső kréta-rétegektől, délkeleti Er¬ 
délyben és Zarándban következő rokon-telepek ismervék ed¬ 
dig: Vidránál az Aranyos-völgyben, Zarándban a Lungsorai 
völgyben, Déva és Dobra közt a Marosvölgyben, végül a 
Hátszeg- és Miihlenbach-völgyekben. 
Mindezek csak egyes elszigetelt telepek, melyek közül 
csak a vidrai, lungsorai és dévait volt alkalmam láthatni. 
Vidránál az anyag és sorréteg olyan, mint a Hegyes- 
Drocsában,azonban a rétegek itt nem dél, hanem a phyl- 
littel együtt nagy szabályossággal laposan éjszaknak dől¬ 
nek. Halmágy közelében a rétegek teljesen egyeznek a szla- 
tinai átmetszettél, mint ez Stur bányatanácsos úr közlemé¬ 
nyéből is kitetszik. * 2 ) Jól rétegzett márgapalák, ezeken többé- 
kevésbé durva, vastag homokkövek a kövületek oly meg¬ 
tartásával, mint a monorostyiai völgyben, a phyllittel együtt 
laposan, szabályosan délnek dűlnek. Hangsoránál a márga- 
palát É 140°, D-i irányban 12° dőlésűnek találtam, ugyan¬ 
ilyen az Madrisestynél, és igy meghosszabbításukban ezek 
egybe esnek. A dévai viszonyokat szintén Stur bányataná¬ 
csos úr ismerteié 3 ), ezek jelentékenyen különböznek az előb¬ 
biektől. Itt a gosau-rétegek a' Pojana-Kuszka krystályos 
tömegével érintkeznek ; ezek meredeken éjszaknak dűlő paláin 
szintén éjszaknak esve fölemelkednek, de távolabb mindin¬ 
kább lelapulnak, úgy hogy a Maros-völgyben csaknem 
vízszintes rétegek észlelhetők. 
') Lásd Peters 1. c. 421. 
2 ) D. Stur Geol. Beschr. v. Hidmágy. Jabrbuch d. g. R. A. 1868. 
18. k. 481. 1. 
3 ) Jabrbuch d. g. R. A. 1863. 13. k. 58. 1. 
