108 
Battától Valiemáreig a balpartot nem ismerem, az át¬ 
nézeti térkép itt neogen-rétegeket jelöl ki, a jobb parton min¬ 
denütt a sötét diorit van feltárva. Soborsin és Kapriora közt 
ismét egy völgyszoros található, melynek oldalait gránit képezi; 
innét Zámig szűk marad a völgy, a balpartot jól rétegzett, 
kevéssé zavart, nerineákkal telt tömör mészkövek képezik, (a 
térképen nincsenek kijelölve), melyek Zám felett a jobb 
partra átcsapnak, és a Zám-Tisza közti szoros kezdeténél 
Szelicsova közelében az átmetszés ismét világosan látható. 
Az ittkanyarulatnál a folyó a balpartot erősen mossa, az út 
itt a mészkőbe van repesztve, mely egy melaphyr-telért tar¬ 
talmaz. A jobb part Soborsin és Zám közt diorit és a benne 
előtörő egyéb eruptív kőzetekből áll, mely miként a bal part 
is, meredek oldalú. Egészben véve tehát a Marosvölgy ezen 
része szűknek mondható (legnagyobb szélessége az átmet- 
szetben mintegy 4 kilrn.) a Fehér-Kőrös és a Bega-völgyek 
széles teknőikez képest. 
Az I. és VII. keresztmetszet tünteti elő a Maros-völgy 
orographiai jellegét. 
Mig a tágas Fehér-Kőrös és Bega-völgyek neogen ré¬ 
tegekkel vannak kitöltve, melyek az elsőben Brádig, az 
utóbbiban a Dobra-lapugyi vízválasztóig, és innét a Maros¬ 
völgyön keresztül körülbelől a Pojána-Ruszka legéjszakibb 
előfokáig követhetők, mediterrán (szármát ?) és hatalmas con- 
geria-rétegekből állva; addig a Marosvölgyben ezeknek nyo¬ 
mára sem akadtam eddig a Lippa, Batutza, Soborsin és 
Zám-tiszai-vájadék-részletekbeu. 
Egyedül a Batta-Valiemare közti részletben jelöl az át¬ 
nézeti térkép harmadkori telepeket a bal parton. Nem 
volt alkalmam e helyet meglátogatni, igen lehetséges, hogy 
itt a Begavölgy neogen, főleg congeria-rétegei a mos¬ 
tani Maros völgybe nyúltak, a jobb parton azonban semmi 
nyomát sem leltem a hatalmas congeria-rétegeknek, me¬ 
lyek a lippai hegységben 300 m. fölé is emelkednek, mig 
a Marosvölgy alluviuma 120—160 m. közt emelkedik Lip- 
pától Zámig. 
A lippai hegységben és Kapriora-Szelcsova közt délről 
