109 
a Marosba nyíló széles és mélyen bevésett oldalvölgyek alul 
szintén régibb rétegeket tárnak fel; hátterükben, hol az 
irosio jelenleg hevesen működik, a congeria-rétegek telepe- 
dése a régibb rétegekben jól látható ott, hol a congeria-ré- 
tegeket a völgyek elérték. Azt vélem, mindez elégséges bizo¬ 
nyíték arra, hogy a congeria-rétegek lerakódásakor a Maros¬ 
völgy jelenlegi csatornája még nem létezett. 
A Marosvölgy oldalait mindenütt kavics, többé-kevésbé 
durva minőségben, de csekély vastagságban, babvas-érccel 
(Bohnerz) vegyes, vörös agyagföld (torra rossa) mellett, vagy 
avval együtt borítja, és legfelül hatalmas, sárga, homokos 
agyagföld, mely lőszszerű kifejtése mellett sem nevezhető 
ilyenül, képezi a diluvium maradványait. Ez mindenütt körül¬ 
belül 260—280 m. magasságig jön elő, és a nagyobb oldal¬ 
völgyekbe is benyomul, párhuzamban borítva az oldalakat. 
A lippai hegységben teljesen azonos alakban és kiterjedés¬ 
ben jelentkezik a diluvium. 
A közvetlenül regi hegyoldalokon nyugvó, (terra rossa), 
„babérc“-et tartó, vörös agyagföld Horvátországé), és délnyugati 
Magyarországban, mint Roth, osztály-geolog űr szives közlésé¬ 
ből értesülve vagyok, a diluvium és határozott cong.-rétegek 
közti határrétegeket jelöli, de inkább az elsőre utal és evvel áll 
közelebb összeköttetésben. Ha ez, a mi valószínű, az itteni 
viszonyokra is áll, úgy ebből az foly, miszerint a Marosvölgy 
bemélyesztése a Hegyes-Drócsa és lippai hegység közé, a 
congeria-képlet és diluvium-leraködás ideje közt vette kezde¬ 
tét. A diluvium elején tehát az erdélyi vizek nagy része még 
nem a Marosvölgyben csapoltatott le. 
Egy más alkalommal óhajtom a diluvium viszonyait e 
hegységből bővebben vázolni, itt csak azok érdekessége miatt 
bátorkodám egyes főbb adatokat érinteni. 
Ezekben bátorkodtam a Hegyes-Drocsa hegységben 
tett kirándulásaim eredményét a tisztelt társulat elébe ter¬ 
jeszteni. Mint utazási észleleteket lehet csakis a közlötteket 
tekinteni, a rendelkezésemre álló szabadságidő távolról sem 
') Jahrbuch d. g, R. A. 1873, 23. k. 41. 1. Tietze (részben). 
