114 
úgy a helyzetet, mint a geológiai előjövetet érthetőbbé teszi. 
Alaprajzul szolgálhat Schröckenstein értekezése*) mellett a 
magyarhoni föleit, társulat munkálataiban (V. köt. 1870.) megje¬ 
lent térkép azon megjegyzéssel, hogy ott ÉNy balról van, itt 
ellenkezőleg jobbról; ott keresztirányú egyes átmetszetek 
vannak mellékelve az alaprajzban kimutatott vonalok sze¬ 
rint, itt az egész völgy hossz-arányában adatik az átmetszet 
szakadatlan összefüggésben, amennyire a bányászati mun¬ 
kák által a viszonyok eddig felderítve vannak. Schröcken¬ 
stein térképe s az általam mellékelt, egymást kiegészítik. 
Férenc-kUlmüvelet. Feltűnő nagyságú kiilmftvelet 
ez, melyben a vasérc és gránát mintegy töltsér-alakú siily- 
lyesztmény fordul elő nagyrészt palában, kUebbrészt quarz- 
trachytban (syenitben.) A magnetit erős delejes tulajdonság¬ 
gal csak felül jön elő, a mélyben nem. 
I. jJIoravica közelebbi környéke. 
A Feren c-k ii I m ti v e 1 e t. ezen részében, melyet néztünk, 
nevezetes, hogy mészkő nem fordul elő, és csakugyan a vas¬ 
ércek általános jellege is eltérő; hanem előfordul egy erup¬ 
tív kőzet meglehetősen mállóit állapotban, mely éjszakról 
gránátszirttel, délről palával érintkezik. A gránátszirtben barna 
opál-erek húzódnak keresztül. 
Lássuk az eruptív kőzetet (3. 2 19 / 5 1875) részletesen. 
Felette el van mállva, úgy hogy könnyen szétmorzsolható és 
késsel vágható. Azonban némely elegyrész még megismerhető 
állapotot árul el makroskoposan is, nevezetesen ilyen a biotit, 
melynek hexagonos lemezkéi olykor még eléggé fénylenek. 
Iszapolás által nagy mennyiségben kaphatni elég ép földpáto- 
kat, melyek a lángkisérletre alkalmasak, és andesinnek bi¬ 
zonyultak be. Quarzot nem ismertem fel. 
Az egész kőzet földes, de tarkás. Mondhatnám az alap¬ 
anyag világos sárgásbarna, s abból fehér foltok válnak ki; 
ezen utóbbiak kaolinná változott földpátok, a melyek olykor 
*) Die geol. Verhaltnisse (les Bauater Montan-Districtes. Mora- 
vica mit nachster Umgebung. 
