115 
8—10 milliméter hosszúságúak. A kőzet tehát gráuitoidos 
szerkezetű volt, a melyre a jó nagy biotitok is mutatnak. 
Egészben véve hasonlit azon gránitoidos eruptiv kőzetekhez, 
melyeket többi közt Szászkáról is mint andesin-quarztrackytot 
írtam le, sőt a minőről alantabb jelenleg is lesz szó. Az 
elegyrészek között legkisebb mállékonyságot a biotit tanúsít; 
a földpátok közül csupán a legnagyobbak közepén van még 
ép rész. Az amphibol elpusztult, a quarzról valószínű, hogy 
eltávolodott, az általában alárendeltebb lévén. 
A Ferenc-külmtivelettől délnek mentünk a Theresia- 
müvelethez, s útközben előbb egy fehér, sűrű mészkövet valami 
sárgás kiválással (4 2 19 / 5 1875) s aztán)három ponton találtam 
eruptiv kőzetet. 
A legelső (5 2 19 / 5 1875) egy igen szívós quarclrachyt 
erősen átjárva kovasav által, és benne epidot is képződve. 
Plagioklas sok és nagy, néha 10—12 milliméter. Amphibol 
is sok, biotit is, és mind a kettő nagyobb krystályokat ké¬ 
pez. Egyszerű nagyításnál közelebb tekintve a bennőtt quarz- 
szemek is feltűnnek, úgy hogy a kőzetet durva-szeműnek 
kell mondani. 
Lángkísérletben a f ö 1 d p á t andesiunek bizonyult be, kevéssé 
hajolva labradorit felé. Kálium tartalma gypszszel 1—2. Az amphibol 
kissé változásnak indul, elég könnyen olvad (4 fok); nátrium tartalma 
nem csekély (magában 2—3; gypszszel 3), káliumnak csak nyoma mu¬ 
tatkozik gypszszel. A biotit csak alig hogy nyomát mutatja az olva¬ 
dásnak (1—2), úgyszintén csak nyomát a nátriumnak (0—1 magában ; 
1 gypszszel), de annál több káliumot (magában 1 ; gypszszel 2—3). 
A vékony csiszolatban szemcsés elegynek néz ki, melyben csu¬ 
pán a quarz mondható teljesen épnek, az sok apróbb szemet képez¬ 
vén, melyek a polárizált fényben a homogén színüket igen élénken mu¬ 
tatják. A nagy földpátokon gyakran láthatók az ikervonalok s 
ezek tarkasága a pótszinek szerint. Az amphibol kezd ugyan ros¬ 
tos szerkezetet felvenni , de azért még eléggé elsötétül egy nicol-for- 
gatásnál, valamint biztosan reá ismerhetünk a bázissal parallel metsze¬ 
teken a rhombos mezőkről s azokon, az amphibol sajátságos nagy el¬ 
térésű kétféle élszögéről. Az elsötétedés az ilyen metszeten is bekövet¬ 
kezik. A biotit szintén felismerhető. Hasadási lapjain világos olajzöld, 
egyöntetű és nem díchroitos. 
Ezeu kőzet tehát épen úgy, mint volt alkalmam a 
szászkainál és újmoldvainál kimutatni, bízvást tracliytuak ve- 
