118 
egyirányú hasadási vonalak láthatók, épen ügy, mint a biotit oszlopos 
metszeténél, ilyen esetekben e két ásvány egyaránt viselkedhetik, mert 
mind a kettő egy nicol-forgatásnál elsötétedik. E jelen esetben azon¬ 
ban jellemző eltérés van: az amphibol színe kissé sötétebb mint a 
biotité, és átlátszósága is csekélyebb, a másik különbség, hogy az el- 
sötétedés foka jelentékenyen kisebb az amphibolnál mint a biotitnál. A 
biotit épebb mint az amphibol, de azért mind a kettő már elváltozásnak 
indult, erre látszik azon körülmény utalni, hogy e két ásványon közvetlenül 
sok magnetit-szem ül, mig a földpátokkal ritkábban látjuk érintkezésben. 
A földpáton az ikerrovátkosság, különösen a nagy példá¬ 
nyokon, igen szépen látszik. Nevezetes a földpát- anyag elváltozási 
módja. A legnagyobb példányoknál a krystály belseje egészen ép, de 
a széle egy szürke kerettel van bevonva; a kisebbeknél e szürkeség 
belső peripheriás vonalakat is képez. A quarz apró, de elég bőven van. 
Ezen az általános kinézéstől egészen elütő kőzet tehát 
ugyanazon typus; a különbség a szemek nagyságában, a 
földpát épségében és az egész kőzet sűrűségében találja 
magyarázatát. Ez a legalantabb szint, melyben az eruptiv kő¬ 
zetet észleltem. Tömöttsége 2. 77 . 
T b e r e s i a-b á n y a t c 1 e k. Elérvén a Tlieresia-kiilmivele- 
tet, ott ismét előjöttek a phyllitek, s ezek legmélyebb szintjéből 
valami metamorph, némileg gneiszra (8 2 19 / 5 1875) emlékeztető 
kőzet jön elő. Helyenként kovapalás rétegek is vannak bete¬ 
lepülve. A gneisz-féle kőzetnek meg van kevés fokban a ré¬ 
teges szövete, előidézve sötétebb és világosabb, planparallel 
csikók által, melyek egymásba hullámosán mennek‘át. Elegy¬ 
részekből makroskoposan azonban csak földpát vehető ki jól, 
és pedig 5—6 millimeteres egyénekben is. Ezek igen épek, 
jól hasadnak, és nyomát sem mutatják az ikerrovátkosságuak; 
egész küllemük orthoklasra mutat. Tömöttsége 2. c5 . 
A lángkisérletben az orthoklas- viselkedés szintén kitűnt; a 
3—4 olvadása gömb oly jellegesen külhólyagos, a minők a gránitos 
kőzetekben szokott lenni. A vékony csiszolat a miltroskop alatt kimu¬ 
tatja, hogy az elegyrészek földpát, quarc és biotit. A földpát zava¬ 
ros, a makroskoposan kivehető nagy és ép példányok közül a csiszolatba 
nem jöt be. Plagioklas-rovatok épen nem tűnnek fel. A quarz apró 
szemekben van halmazódva. Igen élénk színekben pompázik a polarizált 
fényben. A biotit sötétzöld, s oszlopos metszeteiben sárgászöld, s 
ezen irányban elsötétedik. Igen apró egyénekben van kiképződve, a 
melyek közé magnetit is vegyül. Egész elhelyezkedése vonalos, s előidézi 
a csíkos szerkezetet. 
