122 
kivchetőleg jelzett, rhombos mezőkre nézve kétségbevonhatlanul utalnak 
az amphibolra. Az elsötétedés gyenge ugyan, de azért még bekövetkezik 
minden hasonló-színű elegyrésznél, s e szin a biotitétól tetemesen eltér. 
Polarizált lényben a fehér ásványok között a nagy plagioklasok 
tűnnek lel legelőbb ikervonalaik által, de vannak orthoklasként visel¬ 
kedő földpátok is, valamint apró quarz szemek. A földpátok anya¬ 
gában sok a zavaros folt és szabálytalan repedés, s ez utóbbi néha a 
quarznál sem hiányzik. 
A lángkisérletben a földpátok között a plagioklas andesin- 
nak bizonyult be, de hajlással a labradorithoz, mit annak elváltozása 
idézhet elő, a mennyiben az ép részekhez tán már kaolin is keveredett. 
A Na- tartalom 3—4, a K. 1—2, tehát egészen olyan, mint a mely az 
andesint megilleti. Mechanikailag elválasztani sikerült a vereses föld- 
pátból is; ép s jól hasad. A lángban azonnal fehér lett. Olvadása 3—4, 
a gömb fehér, kiilhólyagos. Az csakugyan orthokla s. 
Láttam a quarztrachytot Reichenstein-telekből (de csak 
gyűjteményben) egészen fehéren is, oly módosulatban, mely¬ 
nél az amphibol és biotit végkép elpusztult, és a különben is 
gyér magnetit apró pyritszemek által volt helyettesítve. A 
földpátok fehérek, de elég fényesek és normál keménységüek. 
Látni gyakran az ikervonalakat már makroskoposan is, de 
van sok olyan példány is, melynél ez el nem árulja magát. 
A mechanikailag elválasztott szemek között pirosas, jól ha¬ 
sadó földpátok voltak, s ezek andesin-oligoklasként viselked¬ 
tek. A nátriumtartalom és az olvadás foka oly nagy, hogy 
e közeledés az oligoklas-sorhoz szembeszökő. Tömöttsége 
feltünőleg csekély: egyszer 2 i(j , másszor 2 55 . 
Reickenstein fölött „Garolus a - bányatelek van, onnét 
csak mállott eruptiv kőzetet láttam, de külleme után szintén 
csak andesin-quarztrachytnak tartandó. Egy férvájatban grá¬ 
náttal sphalerit is jön elő, mig egyebütt nem. A gránátok 
között átlátszó krystályok is vannak itt, valamint szép nagy, 
fennött calcitok, behúzódva fehér, nem átlátszó burokkal, s 
tarkázva gyéren elhintett pyritszemekkel. 
A vasérc ezen „Carolus“- férvájatban rezet tartalmaz. A 
szemcsés mész oly szép itt, hogy finomabb faragást, sőt tán 
szobrászati célokra is alkalmas. Meg is telepedtek ott ola¬ 
szok, kik annak feldolgozását megindították (25). 
Veszély úr által a magyarhoni földtani intézet részére 
összeállított kőzetgyüjteményben láttam a Carolusra követ- 
