123 
kező keleti ZWím.s- bányatelekből mész-gránát és magnetit-pél- 
dányokat; trachyt nem fordul elő, hanem a pkyllitek csoport¬ 
jából gneisz, melyben a földpát és quarz a túlnyomó, a 
feketés csillám alárendelt, de rétegesen van kiválva s ezál¬ 
tal a kőzet jellemezve. A földpát legnagyobb része már nem 
egészen ép, fehér, gyérebben van szürke is. A kőzet tömött- 
sége 2 59 . 
Lángkisérletben a szürkés és fehéres földpát külön volt meg¬ 
vizsgálva, mind a kettő ortkoklas, mutatván a jellemző külhölyagosságot 
is. A szürkés valamivel nehezebben olvad mint a fehéres. 
A nyugoti vonulatot nem látogathattam meg, de az 
onnét való példányok után mondhatom, hogy a viszonyok 
hasonlók: meg van ott is mint eruptív kőzet az andesin- 
quarztrachyt, mint nagyszemü elegye plagioklas, amphibol, 
biotit és quarznak. Egyes földpátok különösen nagyok, s a 
gráuitoidos kőzetet porphyrossá teszik; azonban nagyrészt 
mállásnak indultak, sőt kaolinná elváltozottak is vannak. 
Az amphibol itt is azon nemét árulja el az elváltozásnak, 
melyről már szó volt, hogy hasadás-levelei rostos szövetet 
vesznek fel. A biotit és quarz a legkevesebb elváltozást 
mutatják. 
Lángkisérlet szerint a földpát jelleges andesin; az a m p h i- 
bol igen könnyen olvad (5) fekete, fényes gömbbé, s alkali tartalmú: 
Na. 3, K. 1; ellenben a biotit csak nyomát mutatja az olvadásnak 
(1—2); nátrium tartalma igen csekély (1—2); kálium a rendes. 
Pkyllitek között csillámpalát, mely a feketés gneiszhoz 
hasonlít, csakhogy földpátot nem tartalmaz, s ezen kivid 
kovapalát láttam. 
A contact- ásványok között megelítendő a szemcsés 
mész, melyben néha fekete magnetit- erek húzódnak keresz¬ 
tül. Általában a nyugoti Delius nevezetes mint a ludvigit 
lellielye, hol az legközönségesebben a magnetit tömegében 
van kiválva; találni a fehér, szemcsés mészben is, miként 
Veszély úr által adott példányokon meggyőződtem, melyek¬ 
ből itt nehányat bemutatni van szerencsém. Némely példány¬ 
nak egyik végén a ludvigitet magnetit, a másikon fehér, 
szemcsés mész fogja be. A ludvigit kurtább- vagy kosszabb- 
rostu halmazokból áll, melyek néha rendetlenül görbülve s 
