126 
Dolomit csinos, gyöngyfényű, görbe- lapu rhomboederckben, me¬ 
lyek egy nagy calcitskalenoedert kérgeztek volt be, s ennek anyaga 
eltávolodván, csak űrje látható. A successió ez: pyrit, hámatit- keverék 
felett viztiszta finnőtt quarzkrystályok ; ezt borította calcit s utoljára 
képződött a dolomit. A calcit eltávolodván, a dolomit és quarz között 
sok helyen hézag van. Theresia-férvájat. 
Quarz mint bányavirág, Alfréd külmivelet. 
Sphalerit , erősen fénylő, fekete krystályok, világossárga, átlátszó 
gránáttal (mUm). Carolus- férvájat. 
Calcit , egyes nagy skalenocderek, fehér fénytelen, kissé érdes 
kiilburokkal, tarkázva igen apró limonit- dendritekkel. A lapok kissé 
görbültek. Érdekes előjövet. Carolus- férvájat. 
Galenit calcitban, szemkecsegtető. Jupiter- külmivelet. 
Azurit aurichalcittal, ugyanott. 
Aurichalcit ugyanott. 
Zöld gránát ugyanott. 
Ludwigit, Delius (nyugati). 
Veszelgit (phosphorsavas réz, víztartalommal, Schrauf), új ásvány. 
Delius- külmivelet. 
Klirwcldor magnetittel. Delius- férvájat. 
Gránát , szépen krystályodva (mOm). Delius-középmivelet. 
Diopsid , [elmállva (fassaitra emlékeztet), magnetiten. Delius- kü- 
zéptárna. 
Quarz mint bányavirág. Delius- külmivelet. 
Magnetit , igen fényes octaederekben, minden combinatió nélkül. 
Moravica, közelebbi lelhely nélkül. 
Erythrit vasércen. Szintén csak Moravica. 
Magnes-iacsillám, zöld, mintha hydrátos állapotban volna. 
Ezeken kívül még megemlítendő: 
Termés réz mint lép hamatiton. Moravica, Amália. Két szokatla¬ 
nabb- előjövetű ásvány még közelebb vizsgálandó: egyik csillagos, ros¬ 
tos steatitra vagy pyrophillitra emlékeztet, a minőt Urairól és Traversellá- 
ról is bírunk, a másik sárgászöld, szemcsés, és némely agalmatolithoz 
látszik közel állni. Az apróbb- csillagé ásvány leihelye Eleonóra; a na¬ 
gyobb csillagáé, mely aztán az agalmatolithosba átmegy, Jupiter. 
