E műtétnél e két folyamat közötti eltérés a legélesebben tűnik ki. 
Az ezüst-amalgamatiónál a leválasztott, tinómul eloszlott ezüst a bőven 
jelenlevő higany által felvétetik, mig a S i e v e k i n g-l'éle folyamatnál 
a finom por alakjában leválasztott higanynak a szilárd rézzel, — melyhez 
aránylag csak csekély rokonsággal viseltetik, — kellene összekapcsolódnia. 
Mint általában ismeretes, a réz igen nehezen amalgamálódik s egy fé¬ 
nyes rézlemez hosszabb ideig lehet érintkezésben tiszta higanynyal, a 
nélkül, hogy általa megtá madtatnék. Si eveking a réz helyett a hor¬ 
ganynak használatát is ajánlja. Igaz ugyan, hogy a horgany sokkal köny- 
nyebben amalgamálódik a réznél, csakhogy azon kellemetlen körülmény 
is tekintetbe veendő, hogy az anyalúg reze és rcducáltatik a horgany 
által, minek folytán a folyamat meg van szakítva s a réz visszamaradt 
tömegben veszendőbe megy. 
Ha azonban a felemlített akadályok legyőzhetők lennének is, mi¬ 
ben Patera határozottan kételkedik, e folyamatot mindamellett sok¬ 
kal bonyolodottabb és költségesebbnek tartja az általa ajánlottnál. 
E két folyamat különböző műtétéit egymással összehasonlítva, azt 
találjuk, hogy : 
1. Az. ércek feldarabolása a S i ev e k i ng-féle folyamatnál 
igen nagy mérvű kell hogy legyen, miután különben a vegyi anya¬ 
gok egymásra kellőleg nem hathatnak. A Patera-féle eljárásnál pe¬ 
dig az ércnek 2—3 m. m.-nyi nagyságú szemerkké való feldarabolása 
elegendő. 
2. A kemencének tölcsérrel való megtöltése nem vesz több időt 
és munkaerőt igénybe a hordók megtöltésénél. 
3- A kemence fűtése nagyobb költséget igényel ugyan, mint a 
hordókra való felügyelet, s ugyanígy 
4. A kemence kiürítése több munkába kerül, mint a hordók 
kiürítése. 
E négy műtét segélyével a P.-féle kemencékben az ércekben 
foglalt higanynak közel 90%-a választhatóié tiszta állapotban. A Sieve 
king-féle módszernél azonban ezeken kívül még 
5. a maradék kimosása, 
6. az amalgam kiizzitása, 
7. A rézoldat újólagos helyreállítása következik. 
Mindezen műtéteknél még igen különböző nehézségekkel kell 
megküzdeni. így pl. a maradék kimosása alkalmával a vízzel való hígí¬ 
tás által a rézchlorür, melynek feleslegben kell jelen lenni, lecsapódik, 
s hogy a kivitel költségeit tetemesen ne fokozza, újólag elő kell állí¬ 
tani. Az amalgam kiizzitása alkalmával a réz a levegő elzárásának foka 
szerint majd nagyobb majd kisebb mérvben oxydálódva áll elő, mely 
többé ainalgamálödni ily állapotban nem képes. íOest Ztschr. 24.17.) 
