141 
minden folyam két partjának folytonos kisérői, kevés kivé¬ 
tellel ott, hol a folyó szilárdabb kőzet közt folytatja útját 
— lekintélyes kiterjedésben, gyakran a parttól több mérföldre 
befelé, csaknem kizárólag a balparton mutatkoznak, mig- el¬ 
lenben a jobb part vagy semmi, vagy csak fölötte csekély 
kiterjedésű alluviummal bír. Viszont a jobb parton régibb- 
korú képződményekre bukkanunk, u. m. a diluviális, harmad- 
és másodkorszakbeli agyag- és egyéb kőzetnemekre. 
Társulatunk nagyérdemű alelnöke dr. Szabó József „Pest- 
Buda környékének földtani leírása^ című jeles, s a m. tud. 
akadémia által 1858-ban pályadijjal koszoruzott munkájában 
közölt észleletei alapján figyelmessé tett arra, hogy a jobbpart 
alluviál-képződményei egészen elütő természetűek a balpartéitól. 
Mig a jobbparti alluviális területek Békás-Megyer-Óbuda, Ná- 
dorkert-Albertfalva és odább Tétény mellett oly kőzetfajok 
morzsaléka s iszapjából állanak, melyeket a budai hegység¬ 
ben találunk föl, t. i. cérithiummész-, nummulitmész-, márga-, 
dolomit- stb. morzsalék, addig a balpart kiterjedt alluviális 
területén, főleg Pest környékén, jelentékeny mélységig csil¬ 
lámdús homok- és kavicsból álló anyagra akadunk, mely 
csaknem kizárólag oly kőzetfájok terméke, a minőket csak 
messze fönn — az alpesekben — találunk, milyenek a quarz, 
gránit, csillámpala stb. törmelék (Gferölle). Ez észleletekből 
következtethetjük, miszerint az alluviális területek a Duna 
mentében Budapest vidékén, két egészen különböző hatás 
okozatainak tekintendők. 
A jobbparti alluviális képződmények helyiek s a Duná¬ 
val semmi közösségük nincs, hanem kizárólag helyi hegy¬ 
patakok és felhőszakadások termékei. A balpart alluviumai 
ellenben keletkezésüket csakis a Dunának köszönik, eltekint¬ 
ve kisebb patakoknak az ezen oldalon figyelembe sem vehető 
termékeitől. 
A Dunának még folyvást magával hordott höm- 
pölyei, melyeket medréből kotrunk, ugyanazon anyagból 
állanak, mint ama hatalmas kavics- és homokrakod- 
mányok, melyek Budapesttől keletre befelé több mér¬ 
földre is föltalálhatok. Az alluviumterület e körülményei 
10* 
