144 
előtt épült, annyira körül van véve úszadékfölddel, hogy a 
falaknak már csak fele áll ki. 
Behatóbb kutatások által a legnagyobb valószínűség¬ 
gel hasonló adatok lennének gyűjthetők a nádorkert-albert- 
falvi alluviális síkságra nézve is. De a főok azt ille¬ 
tőleg, hogy a Duna miért nem juttatá jobbraható erejét még 
nagyobb mérvben érvényre, az áramlatnak a Gellérthegy általi 
megtöretésében rejlik. 
Ha szabad hasonlattal élnünk, legyenek a partok a 
tekemantinellek s a hozzájuk ütődő viz a tekegolyó, akkor 
egy egészen szabályos triplát kapunk, hol a Gellérthegy 
és a tábori kórház azon mantinellpontok, melyek a promon- 
tori célpont eltalálásának feltételei. 
Ha még tovább akarnék a folyamot mentében 
követni, bizonyára mindenütt megtalálnék annak magya¬ 
rázatát, miért kényszerül a Duna a számára megszabott tör¬ 
vények ellenére cselekedni. Még több példa felsorolása mesz- 
szebbre vezetne, mint egy rövid előadás határai engedik, s 
azért beérem a tudattal, miszerint eddigi útmutatásaim is 
elegendők lesznek a folyam ilyes szabályszerűtlenségeinek 
kimagyarázására. 
Ha a Dunának imént vázolt s a természet által kije 
lölt útját az eddigi szabályozással kapcsolatban tekintjük, 
akkor az előbbiekben rajzolt tüneményekből könnyen ki fog¬ 
juk vehetni, hogy a soroksári Dunaág elzárása már a ter¬ 
mészet által is igazolt, amennyiben ezáltal már most éretett 
el az, ami a folyam fent ecsetelt jobbra törekvése folytán 
előbb-utóbb úgyis bekövetkezett volna. De a siker, mely a 
soroksári ág elzárása folytán eléretni céloztatik, hogy t. i. 
ez által az árveszély elhárittassék, csak félig éretnék el, ha 
nincsenek egyszersmind arra is figyelemmel, hogy a tábori 
kórház vidékén, hová a gellérthegyi áram rohan, erős és 
magas védőfal emeltessék; mert itt áll fenn — mint már 
említém — ama ellenkező viszony, hogy t. i. a bal part félé 
uralkodik a romboló, jobbra pedig az építő hatás. E balra 
tartó rombolás még jelentékenyen fog fokozódni, amint a 
folyamnak már megkezdett, jelenlegi medrének feléig való 
