154 
mert már első pillanatra is azoknak kell őket tekintenünk, 
a kőzet vékony csiszolatában igen éles körvonalokat és bel¬ 
sejükben gyakran ezekkel párhuzamos növekedési csíkokat 
tüntetnek fel. Alakjuk majd hosszúkás épnégyszög vagy 
hatszög, majd pedig valamely szabálytalan töredék kereszt- 
metszete. Legtöbb esetben egyszerű carlsbadi ikeralakok, sőt 
egészen egyszerű jegecek sem ritkák; de másrészt a több¬ 
szörös ikerképződés által előidézett rovátkosságra, mely nem 
egyszer már a puszta szemnek is feltűnik, szintén számos 
szép példa található. Egyébiránt a háromhajlású földpátok 
véglapjait jellemző, tompa, beálló szög rendesen még az 
egyszerű ikreken is látható. Mindamellett Zirkel ezen föld- 
pát-jegecek uagyob részét a sanidinhoz számítja, és a pla- 
gioklas-földpátnak, amely szerinte oligoklas, csak alárendelt 
szerepet tulajdonit. Vrba ellenben'a plagioklast tartja túl¬ 
nyomónak a fehér jegecek számában, de a sanidin fellépé¬ 
sét ő sem vonja kétségbe. A földpát természete fölötti kér¬ 
désnek végleges eldöntésére Stache a vegyelemzés útját ki- 
sérlé meg, miután a Georgios lávájából egy pár milligrammnyi 
fehér anyagot kiválasztania sikerült. (Verli. d. k. k. geol. 
Reichsanst. 1866. p. 78.) De az elemzés tökéletlen eredményre 
vezetett, *) melynek alapján Staclie hajlandó a kérdéses 
ásványt az oligoklashoz számitani. Tökéletesebb elemzését 
közli Terreil, **) a lávából kiválasztott fehér anyagnak, 
(„rnatiére blanche“), mely azonban valószínűleg nem tiszta 
földpát-anyag volt; 
kovasav 68 42, 
timföld 17 89, 
vasoxyd nyom., 
magnesia nyom., 
mész 4'73, 
ka >' ) 8-96. 
nátron ) 
100 - 00 . 
*) Tömötts.==2,66; timföld 25,08, mész 3,28, magnesia 0,78. 
**) Coroptes rendus de l’acad. des Sciences. T. 02. 1866. p.1399 
