155 
A kovasav nem is áll kellő arányban az alkaliák és a 
mész viszonylagos mennyiségéhez, íigy hogy az elemzés 
eredménye egy ismert földpátfajra sem alkalmazható. 
Ezen esetben sokkal kedvezőbb és általánosabb ered¬ 
ményt várhatunk a vegytani kutatás azon módszerétől, mely- 
lyel Szabó J. tanár úr szaporította a petrograpkia segédesz¬ 
közeinek számát: értem a lángkisérleti módszert, melynek 
alkalmazása a Kammeni lávák földpát szemcséire számos kí¬ 
sérlet folytán a következő megbízható eredményre vezetett. 
A P a 1 a e a-K ammeni négy pontjáról gyűjtött kőzet¬ 
példányokban, ide értve a 726-ban Kr. u. képződött Nicolaofo- 
kot is, a n d e s i n találtatott. 
A Mik r a-K ammeni fekete, sűrű lávája oly föld- 
pátjegeceket tartalmaz, melyeket a Bytownit-sor sava¬ 
sabb fajaihoz kell számítanunk. A tajtköves módosulatok el¬ 
lenben csak andesint tartalmaznak. 
A Nea-Kammeninak régibb részéről való négyféle pél¬ 
dánynak földpátja kivétel nélkül andesinnak mutatkozott. 
A Május-szigetek láváiban labradorit felé hajló 
andesin, a láva zárványaiban pedig bytownit foglaltatik. 
Ezen lávákat, úgy mint az anorthitkőzetből álló zárványokat 
Hauer Károly vegyelemezéseiből is ismerjük. 
Az Aphroessa keleti lávaárja andesinföldpátot tartal¬ 
maz ; déli lávaárjában pedig kétféle kőzet fordul elő: egy 
fekete, kissé salakos válfaj, melynek makroscopos földpátja 
szintén andesin, és egy rozsdavörös, nem fényes kőzet, mely 
anorthit-bytownitot tartalmaz. 
Végre a Georgiosnak úgy lávái, mint bombái andesin-féle 
földpátjegecekkel bírnak, melyek majd az oligoklas, majd 
a labradorit felé közelednek. Ezen vizsgálatok alapján tehát 
bátran állíthatjuk, hogy a Kammenik kőzeteiben előforduló 
nagyobb, fehér földpátjegecek kivétel nélkül p 1 ágiokiás 
természettel bírnak, még akkor is, ha az ikerrovátkosság tüne¬ 
ményét uem mutatnák. Zirkelt bizonyosan a jegecek üveg- 
11 
