158 
és szemcsehalmazai rendesen ellentétben állnak az augit- 
jegeceknek nyolcszögű keresztmetszeteivel, melyek ezen 
ásvány ismert combinatiójábúl: co P, ooPco , ccPoo , P, ered¬ 
nek. Ez utóbbiak igen gyakran kettes vagy hármas ikrek. 
Zárványaik hasonlók a földpátjegecek fenntebb leirt zárvá¬ 
nyaihoz, de magnetit gyakrabban fordul elő bennük, földpát 
ellenben soha. 
Ezen ásványok tehát: t. i. a földpát (andesin), augit, 
olivin és magnetit majd egyenként, majd csoportokat képezve 
lépnek fel. Különösen feltűnő az augit és a magnetit közti 
összefüggés, mely tünemény oly állandó, hogy véletlennek 
alig tulaj doni thatjuk, s azért nem tartom lehetetlennek, hogy 
ez esetben a delejes vonzás is tényezője volt a két vastar¬ 
talmú ásvány összetapadásának. 
A kőzet alaptömegére nézve észleleteim nem térnek el 
a korábbi kutatók leírásaitól. A kőzetek belső szerkezete 
valamennyi válfajban ugyanaz: az alaptömeg üveganyagból 
áll, melyben számtalan, igen apró magnetitszemcsék és bosz- 
szukás mikrolithok úsznak, kivéve némely nagyobb földpát¬ 
jegecek csoportjai közé beékelt részeket, melyek egészen 
tisztáknak tűnnek fel: sajtságos tünemény, melyet már sok¬ 
szor észleltek ily vulkáni kőzetekben. 
A tömegben kivált mikrolithok közt könnyen felismer¬ 
hetjük a fekete, nem átlátszó és többnyire négyszögíí mag- 
netitszemcséket, valamint az augitot, melynek apró, sárgazöld 
darabjai rendesen csak nagyobb jegecek töredékei, tehát 
önálló alakkal nem bírnak. Legszámosabbak az apró földpát¬ 
jegecek, melyek ikerképződésük- és többnyire épnégyszögíí 
keresztmetszetükben a nagy andesinjegecekhez hasonlók. 
Körvonalozásuk azonban nem igen éles; két végük gyakran 
foszlányos vagy villaalakú. Elhelyezésükben az anyag folyá¬ 
sának hatása nyilvánul, mi által ritka szépségű fluctual-szövet 
keletkezett. 
Erős górcsövi nagyítás mellett ezen mikrolithokon kívül 
