1G6 - 
Gyalunál elhagyva a Hév-Szamost, a Hideg-Számos 
völgyén előre haladván, a trachytnak egy változatával talál¬ 
kozunk, mely mint hatalmas telér hat keresztül, átcsapván 
a völgy túlsó oldalára, hol szintén szemlélhető. Kocsi, Hauer 
és Stache szabad quarz nélküli andesin-trachytnak tartják. 
Ezen kőzetből a rendelkezésemre álló gyűjteményben egy 
példány sem volt, s igy azt nem vizsgálhattam. *) 
A völgy felső részeiben sok helyt találunk ehhez igen 
*) A múlt. üszőn személyesen gyüjtvén ezen trachytbúl, azt kö¬ 
zelebb meg is vizsgálám s következő eredményre jutottam. 
A zöldesszürke, fénytelen, tömött, szálkás-törésű alapanyagban 
sok apró, fehér, fénylő plagioklas (Szabó módszere szerint andesin) 
világos ikerrovatokkal és kevés feketezöld apró, töredékes a m p h i- 
bo 1 látható csak. A kőzetnek tömöttsége két mérés után : 2.62. 
A Szamos balpartján gyűjtött példányoknak alapanyaga söté- 
tebb züldessziirke, de a plagioklas (andesin) és amphibol minősége és 
mennyisége ugyanaz. 
Górcső alatt a sárgásbarnás, áttetsző alapanyag uralkodóan 
krystályos, mivel keresztezett nikolok közt fölváltva sötét és színes fol¬ 
tok — tarka mozaik gyanánt — tűnnek fel s alig látható minden állás¬ 
ban sötéten maradó foltocska. Ezen alapanyagban zöldes gyapjas, szá¬ 
las átalakulási termény (viridit), magnetitpor és nehány színtelen föld- 
pátmikrolith látható. A kiválóit elegyrészek közt az andesin viz- 
tiszta, meglehetősen ép és nagy metszetekben fordul elő, melyek telvék 
repedésekkel, alapanyag- és légbuborék-zárványokkal, s néha egy-egy 
hosszú, viztiszta apatittűcske is látható; keresztezett nikolok közt 
szép pótszinű ikersávok mutatkoznak. Az amphibol fűzöld krys- 
tálytöredékekben és rongyocskákban elég gyakori. Anyaga sájtsagos 
sugaras-rostos szerkezettel bir, mindenesetre az átalakulás következ¬ 
ménye, ennek dacára azonban még mindig észrevehetőn dichroistikus 
fényelnyeléssel párosulva. A jellemző hasadási irányok azonban eltűn¬ 
tek s a metszetek határai is az alapanyaggal csaknem összefolyők. A 
b i o t i t nehány zöldessárga hosszmetszet alakjában, melyek szintén 
kirágva és részben megváltoztatva vannak, de az alsó nikol forgatásá¬ 
nál még erős fényelnyelést mutatnak. M a g n e t i t apróbb nagyobb 
alaktalan szemekben elég gyakori. Quarzot sem makro- sem mikrocopice 
nem sikerült kimutatnom s igy a kőzet: a u d e s i t, zöldkő mó¬ 
dosulatban, vagy rövidebben: z ö 1 d k ő-a n d e s i t, s képlete: 
I 2.62 and. + amph + bt. | 0 
( a (sv -j- Vir. Mkr. + Mgt. -f- Ap ?)/ 
dr. K o c h. 
