168 
szebben és legnagyobb mennyiségben. Sárgászöld, többé- 
kevésbbé mállóit, s apró foszlányokat vagy pálcika alakú 
átmetszeteket képez. Ritkábbak a hatszöges átmetszetek, 
melyekből következtethetni, hogy a hatszöges átmetszetet a 
od P és a oo P oo combinatiója adja. A lapok egymással 
122° szögöt képeznek, pontos eredményre t. i. 124°-ra nem 
juthattam, a jegec érdes körvonalaiért. Dichroistikus íényel- 
nyeléssel párosulva. 
Földpát kevés van, keresztezett nikolok alatt a plagi- 
oklas ikerrovatait pótszinekben tünteti elénk. 
Biotit elég gyakori; alsó nikol forgatásánál erős fényel¬ 
nyelés mutatkozik. 
Magnetittal az egész imprágnálva van, s octaedricus 
átmetszetei láthatók. *) 
Ezen trachyt nagy keménységéért kövezet-kockáknak 
alkalmas volna. 
Ugyanilyen trachyt található mindenütt a Szamos ágyá¬ 
ban görélyekben, mi arra mutat, hogy telérekben, vagy más 
előjöveteli körülmények között ezen trachyt szintén található 
a Hideg-Számos forrásaihoz közel, mint az csakugyan ki is 
lett mutatva Hauer és Stache által. 
A kárpáti homokkő után a két Szamos ága között kö¬ 
vületek hiányában közelebb meg nem határozható másodkori 
mészre találunk s ez alatt van az am p h i bol pala. Az 
útról, mely a Hideg-Számos falun keresztül a íolyam jobb 
partján vezet, mindezek jól láthatók. Ezen az oldalon az 
amphibolpalával találkozunk előbb. Ez sötét-zöldes kőzet, 
*) Quarz viztiszta, alaktalan s repedezett metszetekben van jelen, 
alapanyaga keresztezett nikolok közt tarka mozaikot képez; az apró 
mezők a metszet forgatásánál felváltva világosak és sötétek; az alap¬ 
anyag tehát kétségtelenül nagyobbrészt krystályos szövetű. 
Mindezeknél fogva ezen trachyt ásványos összetétele szerint 
q u a r z-o 1 i g o k 1 a s-t r a c h y t, zöldkő módosulatban, s kőzetképlete 
f Olg. + Amph. -f Bt. + Q. j 3 
\ 2.63 a (sv. + Vir. -f Mgt. / 
dr. K o c h. 
