169 
túlnyomókig amphibol-tartalommal. Górcső alatt vizsgálva, 
szintén a barnászöld amphibol az, mely legnagyobb mennyi¬ 
ségben van jelen. Yiztiszta quarz igen kevés van. Valamivel 
több a fehéres, zománcos földpát. Az amphibolpala az 
agyagpala rétegeivel váltakozik a jobb és balparton. Itt már 
kezd szűkülni a völgy, s alig egy órányi lassú haladás után 
a hideg-szamosi aranybányákhoz közeledünk, melyeken felül 
az út szekérrel csakis az első völgy szorulatig járható. A 
völgy itt 50'—150° széles, mely azonban áradások alkalmá¬ 
val a folyam medrévé változik. 
1838 őszén Végh János és Pápai Lajos a Hideg-Szá¬ 
mos völgyén jővén le, találták a talkpalát érctartalommal 
és egy quarz darabkát aranyszemmel, mi azon reményt éb¬ 
resztette bennök, hogy itt kibányászásra érdemes nemes ér¬ 
cet is találhatnának, s csakugyan megkezdették a kutatási 
munkálatokat. 
A 40-es években a Valea-Saccaban, mely a folyam 
jobb partján van, a Rákóczi család kutattatott, s találtak 
ólomfényt és fakóércet. Gr. Eszterházy a Csetátye oldalon 
kutattatott 1860—65-ig. A La Vinka-hegyen Poós József 
1861 - 62—66-ig. Lejebb, a la Lurikucza hegyben egy társaság 
bányászott. Mindezek bányászata csak rövid ideig tartott, a 
társaság, vagy a birtokos belebukott a vállalatba, mert ara¬ 
nyat oly mennyiségben, hogy azt bányászni érdemes legyen, 
csak egy helyen találtak, s ez a Végh János által felfede¬ 
zett hely, mely jelenleg Schreiber bányaigazgató és a Végh 
család birtokában van. 
A hideg-szamosi aranybányák a folyam balpartján 
fekszenek. Erchozó kőzet itt a talkpala, melyben aranytar¬ 
talmú vaskéneg apróbb s nagyobb hataljakban van elhintve. 
Gazdagabbak azonban a talkpalában előjövő quarctelér háló¬ 
zatok, különösen a quarcit talkpalával érintkező felületéhez 
közel van az arany elhintve, mig a telér közepén alig van 
valami. A quarcit-telérek 1"—1° vastagságot érnek el, s 
