170 
igen rendetlenül vannak rétegei össze-vissza hányva, úgy hogy a 
bányász soksor elvesztvén az eret, azt 1—2 öllel fennebb, 
vagy lejebb, vagy oldalt találja fel. Yalószinű, hogy a talk- 
pala szomszédos rétegei bizonyos, közelebb meg nem hatá¬ 
rozható emelő hatások által hálózatosán össze-vissza repedez¬ 
tek, mire az érctartalmú quarcit felszállt s ezen repedéseket 
kitöltvén, telér-hálózatot képezett, mely kitöltésnél az érc¬ 
tartalom kisebb mérvben és terjedelmig a telér-kőzetbe, t. 
i. a talkpalába is belenyomult. A vetődés, csuszamodás el¬ 
mélete szerint lehetetlen ezen telérek rendetlenségét kima¬ 
gyarázni. A talkpala és quarcit nagy mennyiségű pyrit 
hexaedereket tartalmaz. Ezeken kivül chalkopyrit, malachyt, 
íákóérc nem a legritkábban előjövő ércek. 
A tárnák 30° mélyre nyúlnak be a hegybe. A művelés 
minden rend nélkül történik, valóban, mint gr. Eszterházi 
írja, mohótárnákat — Raubstollen — hajtanak. Az aranyat 
különösen quarzitból választják ki, néha a talkpalából is, 
mely gyakran jövedelmezőbb, mint a quarzit. 
Az előállítás zúzás utján és mosás által történik. Az 
arany igen tinóm szemcsékben van, s igen jó 21—23 kará¬ 
tos. Az éremara (Scklich) szabadarany tartalma a gr. Eszter¬ 
házi számításai szerint úgy viszonylik, mint 1 a 3200-hoz; az 
ércmara mázsáját 14—19 aranynyal is váltották he, holott 
ezüst tartalma alig 2—3 lat. Ezenkívül kevés rezet és ólmot 
is tartalmazván, középértéknek 6—8 aranyat lehet felvennni. 
A telepkő tartalma — hasonlóképen gr. Eszterházi szerint — 
1— í 1 / 2 százalék között van. Ezen számítások az Eszterházi 
bányájának eredménye alapján történtek, a Véghék bányájá¬ 
ról hiteles adatok nincsenek.*) 
*) Krcmnitzki P. J. után még a következő adatokat közölhetjük 
az úgynevezett Jakab-bányára vonatkozólag. A quarzit-telérek vastag¬ 
sága 1"-1°. Az arany rendetlenül nagyobb, hosszúkás szemekben és 
lemezkékben fordul elő, s 22—23 karátos. Szabad aranyon kivül a 
quarcittelérekben van még: arany- és ezüst tartalmú pyrit és chal- 
