171 
Jelenleg' a bánya igen siralmas állapotban van, mert a 
tulajdonosok nem képesek míiveltetni. Óhajtandó, hogy ezen 
érctelér-hálózat kellőleg kiaknáztassék, s a hazai ipar előre¬ 
haladását némileg ez is segítse. 
A melléktárnák többnyire meddők, úgy hogy a csak 
egy bányamérték területű aranytartalmú bányák közvetlen 
szomszédságában levők vagy egészen meddők, vagy csak 
igen csekély aranytartalmuak, úgyszintén a hegy távolabbi 
részeibe esők is. 
A folyam jobb partján levő bánya csekély fakóérc tar¬ 
talmú, melyben 12 — 14 lat ezüst van. 
Nevezetes, hogy ámbár minden quarczit értartalmú a 
vidéken, mégsem sikerült a Yégliék bányájával versenyző 
ércet találni. 
A nem nemes ércek közül a pyrit érdemel említést, 
melyből sikerült pár szem aranyat kiválasztani, s gr. Észter- 
házi is állítja, hogy a talkpalában és a quarzitban előfor¬ 
duló pyrit aranytartalmú. 
A bányatelepek felett, a talkpalán hatalmas mészkő tö¬ 
meg fekszik, mely a völgy túlsó oldalán is feltalálható. Hogy 
ezen mészkő a talkpalán fekszik, bizonyítja az, hogy alá¬ 
ásott tárnákban nem találták fel a meszet. Ezen mészkő 
szemcsés, fehéresbarna, helyenként vasoxyd által sárgás¬ 
barnára van festve és épen mint a talkpala, át van hatva 
quarzit erekkel, melyek itt is telér-hálózatot képeznek. 
Kétségtelen, hogy ezen mész a talkpalával egyszerre 
repedezett meg, s egyszerre töltötte ki a quarz. Ezen quarz- 
copyrit, egyes galenit-krystályok is. Az ezen anyagból nyert ércmara 
tartalma 1 mázsára : 2—3 lat ezüst és 180—230 dénár arany. Figye¬ 
lemre méltó azon tünemény, hogy azon helyeken, hol az agyagpala az 
érctelérek közelében chloritos lesz, az aranytartalom növekszik, ellenben 
azokon a helyeken, hol a graphitos pala uralkodik, az érctelérek sze¬ 
gényekké válnak aranyban. 
A Jakab-bányatársulat 1865-ben havonként 1—2 pénzfont aranyat 
termelt itten. Dr. Ivó eh. 
