174 
kőzetpéldányon is észlelhetők. Ilyen példányok különösen 
az Izsártető közelében találtattak. 
Nagyobb változatosságot mutat már a pegmatitos-granit. 
Némelyik gránit igen földpátdús, úgy annyira, hogy a quarz 
és csillám igen alárendeltek. Innen ezen kőzetet Kocsi hely¬ 
telenül földpát kőzetnek nevezte. A földpátortkoklas; jól ha¬ 
sad, a hasadási szög 89—90°, érdessége miatt jól meg nem 
mérhető. Más példányon majdnem tiszta quarz van csak, s 
alig tartalmaz földpátot s nehány csillámpikkelyecskét. Más 
példányon a quarz mellett hatalmas turmalin oszlopok 
vannak. Egy átmetszetből a hatszöges (ditrigonalis) és há¬ 
romszöges oszlop összalaklatát lehetett kivenni. Érdekes, 
hogy a oP lappal egyközüen quarzerektől van áthatva, s 
ezáltal több darabra osztatik. Ezt már többször tapasztal¬ 
tam a turmalinnál, igy egy offenbányai gránit példányon még 
szebben, mint ennél; nevezetes továbbá az is, hogy igen sok 
muscovit-pikkely is kitölti tömegét. A gyűjtött példányokon 
az oszlopok hossza legalább G x / a Cm., átmérője pedig 2 1 /., 
cm. lehet. 
Más példányon túlnyomókig a csillám uralkodik, s igen 
vastag táblákban van, melyek vékony lemezkékre bonthatók. 
Ezeken a kurta, hatszögeshez hasonló rhombos oszlop és vég¬ 
lap kivehető volt. 
Legérdekesebb ezen granitváltozatok között az i r á s- 
granit vagy betű gránit, melyben a quarz tudvalevőleg 
az ékirásnak megfelelő jegyek alakjában van kiválva. 
Találhatni a görélyek között normális gránitokat is, 
melyekben a három elegyrész csaknem egyarányban van kép¬ 
viselve. Ezek többnyire középszerű nagyságú szemcsések. 
Valamivel fennebb haladva, a pápi hegy nyerge alatt 
már gneiszszal találkozunk, mely első tekintetre elárulja 
magát rétegessége és liusvörös földpátja által. A kőzet réteg- 
esés és tinóm apró szemcsés. Földpátja liusvörös oitkoklas. 
