175 
A csillám muscovit, fehér pikkelyek alakjában mutatkozik, 
s nagy mennyiségben van jelen. A quarz szürkés s elég nagy 
darabokban aránylag kevés van. 
Az Izsártető közelében azonban még mindig agyag- 
csillámpalával és a csillámnak azon változatával találkozunk, 
mely a már fennebb említett ráncolatokat oly kitünően mu¬ 
tatja. A gneisz a völgy alján azonban uralkodó marad, s 
többféle változatot képez. Egy változata dús biotit tar¬ 
talmú, melynek hatszöges lemezkéi teszik a kőzetnek leg¬ 
nagyobb részét. Quarz és földpát makroscopice csak igen 
kevés vehető ki. 
Górcső alatt vizsgálva a biotit az, mely legnagyobb 
mennyiségben mutatkozik, de jegecalakot sehol sem látha¬ 
tunk, s az egész mintegy széjjelnyomott tömeg mutatkozik. 
Kávészinbarna, néhol kevéssé mállóit, s ezáltal zöld szint 
vesz fel, mi által az egész kőzetet zöldre festi. A biotit mel¬ 
lett muscovit is látható, mely vonalzottsága és különösen a 
felső világításnál mutatott gyöngyfénye által árulja el magát, 
a nicol forgatásánál pedig élénk interferentiál színekben 
ékeskedik. 
Földpát igen kevés van, s apró szálkák alakjában mu¬ 
tatkozik, orthoklas jellegű. 
Quarz már nagyobb mennyiségben van, viztiszta és 
telve különböző irányban menő repedésekkel! A haránt repe¬ 
dések különösen telve vannak apró buborékokkal. A quarzban 
zárvány képen apró, pálcika alakú jegeckék vannak, melyek 
górcső alatti viselkedésűk után ítélve, apatit jegecek lehetnek. 
Fel kell említenem végre a bányák feletti hegy tetején 
levő talkos csillámpalát is, melyben az antimonitnak nyomai 
vannak. A Meleg-Számos felőli oldalon több lábuyi vastag 
telep van benne, mely bányászatra alkalmas lenne. Eddia 
csak kísérletek tétettek az antimonit bányászatra, de avval 
behatóbban nem foglalkoztak. *) 
*) Kremnitzki közleményei szerint 18G5. máj. havában egy G"—3' 
11 
