178 
épült Olywia városnak; ahol Nordmann konyha-hulladékokat talált, s 
ezek közt Cerithiumot is, de ez valószinüleg Görögországból hozatott ide. 
X. Berezány sziget. E sziget délkeleti részén látható egy 
kékes-szürke, alkális hatású föld, a melynek régi cserépmaradványai 
között tömérdek Mytilus latus és Cardium ednle van. Ily minőségű 
föld, hasonló maradványokkal Kertschben is találtatott a Mitridát heg} 
végén; a maradványok nem egyebek, mint konyha-hulladékok (Kjokken- 
moeddingi. A sziget lakói nagyobb halakkal táplálkozó madarak, melyek 
déli, különösen kimagasló hegyes részét kedvelik e szigetnek; eze c 
ganéjából egy vékony, fehéres-ibolya színű réteg keletkezett, mely 
egy n e m é t a g u a n ó n a k képezi. 
XI Ing u 1. E folyó mentében, Nikolajewtől nem messze, tömött 
homokkőben, találtattak 1860-ban a Brand által leirt Mastodon marad¬ 
ványai (M. tapyroides Cuv), mely a szt. petervari akadémiában őriz¬ 
tetik. Ezen homokkő vastagsága 4 ül; felette egy zöldes kinézésű föld, 
e felett pedig az odessai mészkő, mely hordalékkal födetik. A homokkő 
alatt ismét zöldes-föld s azután fehér-, sárgás- és zöldes marga. Váljon 
az odessai vagy szármáti mészkő emelethez tartozzék e homokkő í 
azt nehéz eldönteni, — de ha az illető alak csakugyan a M. tapyroides, 
akkor minden bizonynyal a szármáti emelethez tartozik. 
XII. Ingülecz. E folyó mentében a gneisz és gránit van: 
ennek balpartján van a bányászati nevezetességű Krivoj-Rog (görbe 
szarv) mely a gcologok ügyeimét már a múlt században telébresz- 
tettc. E hely vasérc telepeiről nevezetes; elemeztetvén az anyag 100 
részben 43.90°/o vasat mutatott ki. 
XIII. D n j ep tér folyó mentében a gneisz, gránit és quarzit 
van ; az odessai mészkő alatt a szármáti emelet van, melyben D'Orbigni 
következő alakokat határozott meg : Trochus Podolicus, Buccinum dis- 
situm, B. Dontchinae, Cerithium dömperei, C. Verneuilleanum, Mac ti a 
vitaliana, M. ponderosa, M. Bignoniana, Card. protractum, Donacilla orien- 
talis, Venus ponderosa, V. Bessárabica, V. Menestrieri, V. Fagnemarti, á. 
vitaliana és Zolas Hommacréi. 
XIV. A geológiai képződmények átalános jel¬ 
lemzése. A chersoni gubernium a geológiai képződmények három neme 
által jellegeztetik: krystályos termények, harmadkori és harmadkor 
u áni képződmények; ezek képződésük rendje szerint következők . 
A. Krystályos termények — tömörek, palások; 
