179 
! a) Spondylusi eraelet, 
b) fehér homokkő, malomhomokkö, lignit, 
' ’ ’ ’ 
c) szármát! emelet, 
cl) ponti „ 
e) balti „ 
C. Harmad ( 
{ Lősz. A barlangok betöltése, 
utáni kor ( 
A spondylusi emelet az eocenhez, a szármát!, ponti s balti eme¬ 
letek a neogenhez tartoznak; a homokkövek,jóllehet számukra a hely 
kijelöltetett a táblázaton, mégis palaeontologiai adatok hiányában nem 
tudhatni váljon az eocen, oligocen vagy neogenhez tartoznak-e ? 
A krystályos kőzetek többnyire folyók, nevezetesen a Bug.-Dnjepter 
partjait képezik. Zueff és Pallas azon nézetben voltak, hogy ezen kő¬ 
zetek, mint egy gerinc vonulnak keresztül; de most már tudva van, 
hogy széles telepként vonulnak nemcsak Uj-Oroszország, hanem a 
többi tartományokon is keresztül. Sőt Pallas azt mondta, hogy ezen 
gerinc a Kárpátok folytatásának maradékául tekintendő. A krystályos 
kőzetek közül előfordul: gránit, granitit, labradorit, gneisz, csillám-, 
talk- és chloritpala, itacolumit, cpiarzit, metamorph-földes-pala és diorit. 
A chersoni gránitok azon közös tulajdonnal bírnak, hogy bennük az 
átmenetet lehet észlelni a gneíszba és viszont, a másik jelleg: réteges 
küllemük. 
A réteges kőzetek a gubernium éjszaki részében homokos, a 
déliben pedig mészköves küllem által tűnnék ki. 
a) Spondylusi emelet (neve a spondylustól). Főtömegét 
a fehér márgák képezik, melyek igen gyakran sárga hullámsze- 
riileg áthatott erezetekkel bírnak. Találtattak benne: töredékei a 
sima p e c t e n-nek, mely a P. orbicalisra hasonlít, spondylus és 
nagyobb ostreákkal, Stic! szerint ezen márgák eocen korszakbeliek; 
Fuchs állítása szerint leginkább hasonlítanak a kressenbergi (bajor) ré¬ 
tegekhez. Ezen emelet a kiewi kékfölddcl azonos, ítélve a kövületek 
szerint; találtattak pedig benne a következők: 
Cassidaria nodosa Dixon, 
Rostellaria ampla Brander, 
Anatina rugósa. Bell. 
Chama calcarata. Lám. 
Pecten corneus. Sow. 
Pecten subtripartitus d’Arch. 
Spondylus spinosus Desh. 
„ gibbosus d’Orb. 
