190 
az első vállalkozók 10 ezer tonna ólmot állítottak elő. Az 
olvasztókban az angol kókot, a lokomotivnál angol kőszenet, 
de a gőzfejlesztésre az álló gépnél görög harmadkori sze¬ 
net (Knmi, Eubeia szigeten) használnak. Hogy ott voltam 
egy nagyszerű épületet voltak befejezőben ércmosásra, a 
mely azonban tán kelleténél távolabb van a tengertől. 
Az olvasztásnál a kemencékből felette sok fém távozik 
el oxydpor alakban. Ennek felfogására nagyszerű füstcsatorna 
van készítve szilárd falazatból, melynek hossza 1200 méter, 
és vége egy szomszéd domb csúcsára 40 méternyire emel¬ 
kedéssel van helyezve. Ezen csatorna belső ürege Cordella 
szerint 12'000 köbméter, dörzs-felülete pedig 14 000 négy¬ 
szögméter. A pornak egy részét agyaggal briquetté változtat¬ 
ják át, de más részét saját eljárás által teszik összeállóvá, 
ugyanis a csatorna oldalán közről közre ajtók vannak a por 
kihordására. Ezen ajtóknál tüzet raknak, és a tűz behatása 
következtében az oxydált fémpor összeáll és bazaltoszlopos¬ 
ság felvétele mellett elegendő szilárdságot kap arra, hogy 
egy magában is használtathassák a kohóban. Van szeren¬ 
csém ezen anyagból egy példányt bemutatni. 
Bányászat. A keresztény időszámítás alatt már a 
rómaiak uralmától kezdve végkép megszűnt a bányászat s 
alig 12 éve, hogy újból megkezdődött. Jelenleg négy társa¬ 
ság van, a melyek közül egyik tulajdonképen csak kohá¬ 
szati s ez a régi górcok és salakok feldolgozásával van el¬ 
foglalva, ez a már enditett Metallurgiai társaság a mélyé 
tehát röviden mindaz, a mi a felületen van, mig a többi a 
a felület alatti ércek kiállítására vállalkozik; ilyen a Serpieri 
társaság, a Perikies- és a Suuium társaság, ezek mind bá¬ 
nyászati vállalatok. 
Ezek között határozottan a Serpieri társaság fejt ki 
legtöbb crélyt, ennek igazgatója André Cordella bányászmér¬ 
nök igen érdekesen irja le a viszonyokat „Le Lauri'um“ 
cimii francia munkájában, mely 1869-ben Írva, de tulajdon¬ 
képen csak 1874-ben lett előszóval ellátva és Marseile-ben 
kiadva ; ebben a történelemről, geológiai, bányászati és ko¬ 
hászati viszonyokról szól és érdekes rajzokkal is illustrálja 
