kikészitési épületek nyoma maiglan is fenáll s azt Cordella 
említett müvében bőven leírja; úgyszintén találni lakásokat 
is abból az időből, melyek közül némelyek faragott kőből 
épitvék, s melyek romjai között szobrászati s egyéb műtár¬ 
gyak is találtattak, valószínűleg a gazdag tulajdonosok tar¬ 
tózkodási helye volt ez. 
A jelenkori bányászatra visszatérve megemlítem még, 
hogy a Serpieri társaság a horgany érceket eddig próbára 
küldi Angliába (Svansea) és Belgiumba, még maga azok fel¬ 
dolgozására alig gondol; ellenben a Pericles társaságnak 
már nehány kemencéje is van, s a bányaterményeket azok¬ 
ban olvasztja be. 
Általános tájékozás végett ezeket előre bocsátva átté¬ 
rek most előbb a geológiai s azután a kőzettani viszonyok 
leírására. 
Geológiai viszonyok. 
Laurium területe a legnagyobb részt metamorph palák¬ 
ból és krytályos mészből áll, melyek összes vastagsága 
tetemes és egymással csupa megegyező rétegeket képeznek. 
Eddig nyomát sem fedezték fel benne a kövületeknek, úgy, 
h tgy a korról szólani sem lehet. Ezeket két kőzet emeli, 
egyik gránit, a mely ritkábban jön elő, a másik pedig egy 
trapnak nevezett kőzet, a mely több hegynek magaslatán üti 
ki magát. 
Kirándulás Ergastiria ököl legközelebki hegységére. Mind¬ 
járt a metallurgia társaság kohói mögött éjszaknyugatra a 
legközelebbi hegységen van egy mészkőbánya s az volt 
az első kisebb kirándulás tárgya. A mészkő vékony réteges, 
kékes, szürkés, aprón krystályos, egészen mészkő palának 
mondható. Előfordul benne mint zárvány-csillámpala, úgy, 
hogy annál íiatalabbnak tarthatni; fejtik táblákra, s alkal¬ 
milag építésre használják. A későbben közlendő átmetszet 
szerint ez a felső mészpalát képezi. Vastagsága De Pián 
szerint 20—30 m. Tömöttsége 2 - G5. 
A mészkőbányától fel a hegytető felé phyllitek kö- 
