193 
vetkeznek, nevezetesen csillámpala, quarzpala és ennek néha 
vasdús féleségei, úgy hogy egyes szálak kiimatitból állanak, 
a melyben igen fénylő magnetit octaederek vannak kiválva, 
máskor a quarzitban pyrit és még többször pyrit után li- 
monit-pseudomorphok vannak elszórva. 
A hegytetőn egy tömeges kőzet üti ki magát, látszólag 
igen aprón krystályos elegye ckloritnak földpáttal, a melyet 
ott trapnak, s én különösen későbben glaukophan-trapnak 
nevezek. Töm. 2'98. 
Kirándulás a Piaka hegyre. A Keratea felé vezető utón 
mentünk fel, hol gránit az ut oldalán, de nagyon elmállott 
állapotban már többször fordul elő, a begy magaslata felé, 
egy vízmosásban több méternyi mélységre erosio által ki¬ 
vájva találtam,, de egészen morzsás állapotban; tele van 
azonban keresztül húzódó vékonyabb-vastagabb quarz-erek¬ 
kel. Ugyanitt egészeu a határig lehetett követni, s azt fel¬ 
felé pkyllitek képezik; a határ felette éles, semmi nyoma 
az átmenetnek; az elmállás azonban itt is nagy, s a 
quarz-erek csak úgy megvannak. Némelykor azon nevezetes 
és kétségtelen tényről győződtem meg, hogy a quarz-erek 
némelyike kezdődve a gránitban, minden megszakadás nél¬ 
kül átmegy a pkyllitbe, miből következik, hogy a gránit és 
phyllit felemelése s megtörése korábbi, mint az erek megte- 
lése kovasavval. Még fölebb menve egy háznál kutat ás¬ 
ván, vagy 6' mélységben gránitra jöttek, az innen kiszedett 
példányok között elég épet kaptam, mely a meghatáro¬ 
zásra használható anyagot nyújtott. Ebből világosan kive¬ 
hető, hogy ezen kőzet quarz, földpát, fekete csillám, közép 
sőt inkább apró, de egyenlő szemű elegye. A Piaka hegy 
délkeleti oldalán egy vízmosásban, melyet ÉNy-ról a Piaka, 
DK-ről egy kis hegy képez, egy helyen ezen gránitban egy 
fehéres kőzet képez vagy két láb eret, melyben quarz és 
földpát tűnik ki, de a melyről későbben látni fogjuk, hogy 
szintén csak gránit, s egy későbbi eruptió eredménye. 
Egy nevezetes tagja ion itt elő a phyIliteknek, a melyet 
a hegy után plakituak is nevez Cordella, azt valami uj kő- 
