195 
De Pián ur társaságában, a metallurgiai vállalat hegyi- 
pályáján tettük a kirándulást a Camaresa falu tájára, s leg¬ 
először is megnéztük a pálya végén levő talkpalakőbányát, 
hol ezt a kohó számára mint tűzálló anyagot fejtik. Neve¬ 
zetes ezen a talkpalán, hogy a külszinre kiérve egy sárgás¬ 
barna felsít ér tör rajta keresztül, mely igen sűrű és egy¬ 
öntetű ; a kopár sziklafelületen követhetni több méter hosz- 
szaságra, vastagsága 2—3 meter. Petrograpbiai tanulmányo¬ 
zás alapján ezt granitérnek mondhatni, a melyről későbben 
lesz még alkalmam szólani. Itt csak annyit említek még 
meg, hogy a mállott példányokon, a melyekből a földpát 
eltávolodik, a visszamaradó quarz igen jól vehető ki. Ezen 
talkpala a mellékelt ábrában az alsó phyllitet képezi, tele¬ 
pülése elég rendes, diilése csekély, valamint a rétegzet 
egyéb hullámos zavarodása sem jelentékeny; ellenben sok 
benne a quarzér, vagy lencsés quarz kiválások, melyek néha 
3—4 dcm. átmérővel is láthatók. 
A mellékelt átmetszet már a görögök által mélyesztett 
egyik aknára vonatkozik, melynek Cordeíla „Hilariou akna“ 
nevet adott, azt egy kissé bővítették és mélyesztették any- 
uyira, hogy a tenger szintje alá jöttek 2—3 méterrel, és e 
miatt vizet kaptak, a mely azonban édes, és a melynek el¬ 
távolítására gépet fognak beállítani. Jelenleg mélysége 126 
méter. 
A geológiai viszonyokat ezen átmetszet felette jól tün¬ 
teti ki. A rétegek alulról fölfelé a következők : 
a) Krytályos mész, melynek fekiijét nem is isme¬ 
rik, dacára, hogy vastagsága az aknában 90 méter; néha 
tisztán fehér és oly szép, mint a pentelikoni, máskor csíkos 
barna és fehér; nevezetes benne 
b—b) egy gránit ér, a mely mindenkor követve van 
smithsonit és vasércek által, és igy annak irányában ezen 
ércek valószinű, hogy tartani fognak is. 
e—c) Érctel ér, a mészben, javát a régiek kiszedték, 
d) Mész pala keverve chloritpalával, melyben chalko- 
pyrit és egyéb ércek vannak elszóródva, de nem érdemes a 
bányászatra, vastagsága 20—30 m. Ez az alsó mészpala. 
