— 196 — 
e—e) Ismét egy jelentéktelen éret elér, amelynek ja¬ 
vát a légiek már kiszedték. 
f) Talkpala, alsó palának nevezve, sok quarzérrel, 
települése elég rendes, vastagsága vagy 40 m. az aknában, 
melyet benne kezdtek mélyeszteni. 
g) Felső m é s z p a 1 a, az aknanyilásnál magasabb 
emeletben, vastagsága 20—25 méter, kékesszürke apró krys- 
tályos és tinóm rétegű mészpala, benne gyakran csillámpala 
zárványként jön elő. 
b) Ismét egy ércfekvet, a régiek által kidolgozva. 
i) Felső pbyllitek, vastagság vagy 40 m. 
k) Trap, a hegy csúcsát képezvén. 
A (b) felsites ér szintén nem egyéb, mint a gránit el¬ 
ágazása által képezett telér, töm. 2'38, a kissé kaolinos 
példányokon, az épebben megbatározott associatio andesin, 
biotit, quarz. Jelenleg csupán ennek a gránit érnek meneté¬ 
ben dolgoznak, s ott réz tartalmú s kissé zöld szinű smitli- 
sonitot kapnak 1—2 méter vastagságban. Rendesen a grá¬ 
nitéi' és a krystályos mész között fekszik a galmei és leg¬ 
inkább a granittelér alatt van, de esetenkint többe is kereke¬ 
dik, sőt néhol hiányzik, úgy hogy ekkor ez a gránitéi' 
közvetlenül érintkezik a kystályos mészszcl. Az oxydált hor¬ 
ganyércekben néha zárványul a krystályos mész darabjait 
találni. 
Berzeko táján a palás mészben mint feküben kénércek 
is jönnek elő, leginkább spkalerit, alárendelten galcnit és 
pyrit. Nagyon valószínű, hogy a magasabb emeletben lera¬ 
kódott ólomoxydércek egykor forrásvíz által jutottak a 
magasabb emeletekbe, az alsó emeletben meglevő kénvegyü¬ 
letekből. 
Kirándulás Vigla (csúcs) Haysi hegyre. Cordella munká¬ 
jának főátmetszete, melyet a Laurium hegységről egész a 
suniumi fokig ad, kitünteti a Haysi csúcsot is, mint a me¬ 
lyen a trap kitör és a csúcsot képezi. Az itt a fő és mel¬ 
lék csúcsokon csakugyan található törmelékével együtt, sőt 
mondhatom, hogy a tanulmányozásnál a legérdekesebb pél- 
