(le hasadási vonalak jól láthatók. AMotit egész kis oszlo¬ 
pokat képez, melyek egy nicol forgatásnál krtunoen el- 
sötétednek. 
A gránithoz kell számítanom azon felsites ereket, me¬ 
lyeket három helyen láttam s gyűjtöttem : 
1. A vasút vonal mellett a palás mészben (2-ik ábra) 
(52,). Töm : 2-60. 
2. Hilarion aknában a krystályos mészben (l-s<» 
ábra) (44 2 ). 
3. Camaresa táján talkpalában (37,). Töm: 2.60. 
Különböző fokát mntatjaa megtartási állapotnak. Leg- 
énehh az első és annak csiszolatában földpát, cptarz es bioü 
iól kivehető. Az elegyrészek igen összeszerelt helyzetté 
vaunak. A biotit zőldessárga, átlátszó szálakat képez, melye 
ide s tova vaunak hullámosán görbülve. Az oszlopos atmet- 
szét egy nicollal igen jól elsötétedik; meg van a ol lap 
is de csak foszlányokban, ennek sziue sárgásbarna, attet- 
sz’ő s nem dicliroitos. Nagy ritkán a hexagonos idom is ki¬ 
vehető A quarzszemek alárendelten, a földpát túlnyomókig 
i0u elő rendesen apró, összenyomott egyénekben; vannak azon- 
2 l ycs hosszúkás példányok is, s ezeknél két egyen ösz¬ 
tönözése ikrekben elég gyakori, míg többszoros ik.ek a 
plagioklasok módjára, ámbár végkép nem hiányzanak, deesak 
ritkán észlelhetők tisztán. 
E-yik csiszolat! példányon utólagos képződésit l.mo- 
„i. vagy vasoxydhydrosilikát látható, mi az anyagot lielyen- 
kint keresztül hálózza; másutt caleit vonul keresztül, gyenge 
ereket töltvén ki. 
A lángkisérletben a földpát andesinként viselkedett. 
\ második számnál a biotit nem oly ép ugyan, de 
azért még mindig találni clsötétedőt egy mcolla ; van ol 
táp'‘szerint fekvő példány sárgásba,™ . —van 
aztán elváltozott állapotban is, minek jeleid a iaj a 
magnetUet is vehetni, mi azután a sok limonit vagy hatna- 
tit képződésére szolgáltatta az anyagot; ilyen helyei, a u 
tit kevésbbé átlátszó, barnás vagy vereses-sarga. A qui 
