201 
szemek között elsötétedő egyén épen úgy van, mint élénk ho¬ 
mogén szint játszó. Keresztezett nicolok között az alapanyag 
quarz és földpát finomszemű elegyének tűnik ki, de a föld- 
pát nem egészen normál, abban idegen anyag látszik beha¬ 
tolva lenni. Tiszta plagioklas viselkedés az ikervonalakra 
nézve nem adja elő magát. 
A láng-kísérletben a földpát andesinnak tűnt ki. A bio- 
tit felduzzad és gömbbé olvad, mi az elváltozásra határo¬ 
zottan mutat. 
A harmadik számnál szintén találni a gyér biotitok 
között a vékony csiszolatban olyan zöldes, vonalos szálakat, 
melyek egy nicollal elsötétednek; más hasonló küllemű 
elegyrész zavaros, fokonkint nem átlátszó lesz, s ilyen elvál¬ 
tozott állapotban a dichroismus is elmarad. Magnetit vau 
egyes szemekben. Az alapanyag felsites, de egyes szemek¬ 
ben ép és igen élénken homogén szint játszó quarz azért 
nem hiányzik. 
A lángkisérletbeu andesinnak bizonyult be a földpát. 
Savval ezen három leihelyü ér-kőzet rendesen nem pe¬ 
zseg ; de helyenkint mégis találni rajta calcitot, az azonbau 
sohasem annyi, hogy a sósavba tett darab a pezsgés megszűnte 
után az összetartásban valami lazulást látszanék szenvedni. 
Mindezt összevéve az ásványassociatio andesin-quarz- 
biotit, épen úgy mint a gránitnál (56,), a melynek tömött- 
sége (2-65) is igen közel áll ezen ér-kőzet tömöttségéhez 
(2’60) úgy, hogy elég indok ez arra, hogy a térben is igen 
közel álló három leihelyen előforduló ér-kőzetet gránit-ér¬ 
nek tartsam, melynek eruptiója a gránitéval egykorú, vagy 
közel egykorú. Említve volt a Piaka hegyre tett kirándulás 
leírásánál, hogy a mállott gránitban egy fehéres kőzet-ér 
jön elő, az lehet, hogy egy későbbi eruptio alkalmával tó¬ 
dult bele, miért Cordella egy öregebb és egy fiatalabb grá¬ 
nitról szól. Az ér-kőzetet ő is fiatalabb gránitnak tartja. 
Makroskoposan bajosan tartaná az ember a kettőt 
ugyanannak, mert a fekete biotit, mi a tömeges gránitnál 
(56,) annyira szembeszökő, itt nem látszik, sőt helyette ha- 
laványult csillám van; de a térbeli összefüggés és a kőzet- 
