202 
tani meghatározás alapján, ezen három ér-kőzetet a Piaka 
hegy melletti gránit-tömeg irruptiv elágazásának kell mondani. 
Ezen gránitot sehol nem láttam érintkezésben a trap¬ 
pal, kérdés hogy annál öregebb-e? Én öregebbnek tartom 
azért, mert utólagosan jobban el van változva, mint a trap, 
fel van emelve, össze-vissza hasadva és quarzerekkel áthú¬ 
zódva, mit valószinü, hogy a későbbi eruptio idézett elő, 
ott pedig a szomszédságban a hegycsúcsokat csaknem mind 
az eruptív trap képezi. Másrészt azonban ezen plagioklas- 
granitot fiatalabbnak tartom, mint a rendes összetételű ort- 
hoklas, vagy orthoklas-oligoklas-granitokat, a milyenek Gö¬ 
rögországban sem hiányzanak. 
Piakit. A Piaka hegy-táján van a phyIlitek sorában 
egy kőzet, melyről Cordella azt tartja, hogy valami uj 
és azért Piakit néven nevezi; föídpát és csillám elegyének 
mondja. Példányt küldött belőle Cottának is, a kinek véle¬ 
ménye úgy látszik oda megy ki, hogy az íelsit és csillám 
keveréke, de a melynél nem látszik elég indok arra, hogy 
újnak tekintessék és külön nevet kapjon, hanem mint a 
phyllitek kissé eltérő képződménye lenne cmliteudő. 
A kőzet Piakán csakugyan feltűnő alakban mutatja be 
magát majd rétegekben, majd roppant nagy kockás váladé¬ 
kokban. Annyi mindenkor látható rajta, hogy palás, ezt a 
mái lás i felületen kitünően, a friss töretén kevésbbé jól ve¬ 
hetni ki. A palásságot egy sötétebb, csillámnak tartott 
és egy fehérebb, földpátnak vagy helyesebben felsituek ne¬ 
vezett elegyrész idézi elő, a melyek igen vékony szálakban 
váltakoznak egymással. A kőzet színe változó, világos zöldes- 
szürkétől vannak átmenetek egészen a tekeiébe. A palásság 
irányában könnyen törik, de ezzel ellenkezőleg igen szívós 
s a törlap, hol egyenes hol egyenetlen, de tele apró szál¬ 
kákkal. A légbeliek hatásával kitünően dacol, váladékdarabjai 
ennélfogva szögletesek. — Tömöttsége 2-80. Sósavval le¬ 
öntve nem pezseg. Az üveget erősen karcolja, de az obsidiánt is. 
Vékony csiszolatán a finom palás szövet szintén jól ki¬ 
vehető ; de az elegyrészek felette zavaros állapotban van¬ 
nak. Látni benne zöldes, pikkelyes ásványt, hosszúkás cső- 
